Plats och tid	Älvkullen	
	Tisdagen den 23 november 2021 kl 14:00–16:25	
		
Beslutande	Johan Svahnberg (M), ordförande
Jörgen Ekman (L), 1:e vice ordförande, §§ 225-236
Stefan Lissmark (S), 2:e vice ordförande
Camilla Källström (M)
Katarina Gisow (L)
Lars-Olof Andersson (C)
Erik Mårtensson (KD)
Jill Andersson (S)
Maria Truedsson (MP)
Olle Krabbe (V)
Stefan Liljenberg (SD)
Rolf Streijffert (SD)
Roger Stenberg (SD)
Susanne Andersson (M), § 242
Martin Olsson (C), §§ 237-241, 243-250	

Övriga	Lars-Håkan Persson (M)
Nino Dervisagic (M)
Margareta Johansson (KD)
Kent Staaf (S)
Lena Larsson (S)
Björn Lindqvist (V)
Lars Andersson (SD)
Emma Öster (SD)
Camilla Lindhe, kommundirektör, deltar på distans
Gunilla Dencker Skog, kansli- och miljöchef
Linda Andersson, ekonomichef, §§ 225-236
Rolf Carlsson, samhällsbyggnadschef, deltar på distans
Leif Alfredsson, kommunsekreterare	

Innehållsförteckning
	Ärende	Sida
§ 225	Upprop
§ 226	Fastställande av föredragningslistan
§ 227	Anmälan om jäv
§ 228	Val av justerande samt bestämmande av tid och plats för protokollets justering
§ 229	Ekonomisk månadsuppföljning 2021
§ 230	Budget 2022 och Verksamhetsplan (VEP) 2023- 2024 för kommunstyrelsen
§ 231	Uppdrag till kommundirektören att utreda och föreslå organisationsförändringar för kommunens bolag
§ 232	Investeringsbeslut för kommunen att genomföra entreprenaden med MVB i egen regi samt tilldelandet av budget
§ 233	Nekande av investeringsbeslut byggnation Maglehill
§ 234	Detaljplan för del av Långstorp 1.84
§ 235	Badplatsutveckling
§ 236	Förstudie av utbyggnad för Ormanäs avloppsreningsverk
§ 237	Inriktningsbeslut framtida vattenförsörjning för Hörby och Höörs kommun
§ 238	Utvidgning av verksamhetsområde för allmänna vattentjänster, Ekeröd 6:11, Höörs kommun
§ 239	Upphävande av vattenskyddsområde med skyddsföreskrifter för Tjörnarps VV, Höörs kommun
§ 240	Uppdrag till Räddningstjänsten Skånemitt att slutföra handlingsprogram om lagen om skydd mot olyckor
§ 241	Samverkansavtal om en gc-port under väg 23 i Tjörnarp inom vägplan för väg 23 Tjörnarp-Sandåkra
§ 242	Uppsägning av nyttjanderättsavtal för Höör Rolsberga 9:2
§ 243	Samarbetsavtal Höörs Ishall AB
§ 244	Kommuninvest – remissvar med anledning av föreslagen riskskatt
§ 245	Taxa enligt miljöbalken m.m.
§ 246	Grundbelopp (skolpeng) för nationella program i gymnasieskolan och introduktionsprogram 2022
§ 247	Återrapportering av motion: ”Även ”DE OLÖNSAMMA” har rätt till bredband!” -  Olle Krabbe (V) & Christel Lindqvist (V)
§ 248	Motion: ”Att ladda elbil ska inte subventioneras av skattekollektivet” - Anna Jung (MED)
§ 249	Anmälningar till Ksau och KS 2021
§ 250	Inbjudningar till kurser och konferenser KS au/KS 2021

§ 225	Upprop
Ärendebeskrivning
Upprop enligt förteckning. Ordföranden konstaterar att det är 13 beslutande ledamöter närvarande.
_____	

§ 226	Fastställande av föredragningslistan
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
Föredragningslistan fastställs.
_____	

Dnr KSF 2020/381
§ 227	Anmälan om jäv
Beslut
Martin Olson (C) anmäler jäv för § 242, Uppsägning av nyttjanderättsavtal för Höör Rolsberga 9:2.
Ärendebeskrivning
Av regeringsformen (RF) framgår det att myndigheterna i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Man får som ledamot, ersättare eller tjänsteman inte låta sig påverkas genom att ta hänsyn till det som är ovidkommande. Det är i första hand den jävige själv (ledamot/ersättare/tjänsteman) som ska anmäla jäv. Men nämnden kan på förslag från ordföranden eller någon ledamot avgöra frågan om jäv genom majoritetsbeslut.
En nämnd får handlägga ärenden endast om fler än hälften av ledamöterna är närvarande. Om nämnden inte har tillräckligt med ledamöter för att vara beslutsför så får den som jävet gäller delta i beslutet. Ett beslut om jäv får överklagas endast i samband med överklagande av det beslut genom vilket nämnden avgör ärendet.
Det finns olika slags jävssituationer som kan uppstå enligt 28 § kommunallag (2017:725). En förtroendevald är jävig, om:
1. saken angår honom eller henne själv eller hans eller hennes make, sambo, förälder, barn eller syskon eller någon annan närstående eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för den förtroendevalde själv eller någon närstående, (Sakägarjäv, Intressejäv)
2. han eller hon eller någon närstående är ställföreträdare för den som saken angår eller för någon som kan vänta synnerlig nytta eller skada av ärendets utgång, (Ställföreträdarjäv t.ex. förvaltare eller god man, firmatecknare)
3. ärendet rör tillsyn över sådan kommunal verksamhet som han eller hon själv är knuten till, (Tillsynsjäv, drift och tillsyn får inte hanteras av samma personer)
4. han eller hon har fört talan som ombud eller mot ersättning biträtt någon i saken, eller (Ombudsjäv)
5. det i övrigt finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet för hans eller hennes opartiskhet i ärendet. (Delikatessjäv t.ex. beroendeförhållande till någon som direkt berörs av ärendet exempelvis anställningskontrakt, starkt ideellt engagemang, ledamot i bolagsstyrelse vid beslut i egna myndighetsärenden, vänskap, ovänskap etc.)
_____	

§ 228	Val av justerande samt bestämmande av tid och plats för protokollets justering
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar: 
1. Katarina Gisow (L) utses att justera dagens protokoll. 
2. Dagens protokoll justeras på kommunhuset, kansliet, fredagen den 26 november 2021 klockan 08:30.
Ärendebeskrivning
Som huvudregel sker justering fredagen efter mötet kl. 08:30 på kommunkansliet. Vid förhinder ska den föreslagna justeraren själv finna ersättare, i första hand inom det egna partiet och i andra hand inom partiets ”blockkonstellation”. I sista hand ska den föreslagne justeraren med förhinder vända sig till kommunkansliet. 
_____	

Dnr KSF 2021/7
§ 229	Ekonomisk månadsuppföljning 2021
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
1. Den ekonomiska månadsuppföljningen godkänns.
2. Inga ytterligare åtgärder krävs av de nämnder som prognostiserar underskott då lägre kostnader för centrala poster samt större intäkter för skatter och generella statsbidrag gör att kommunen prognostiserar ett betydligt bättre resultat än budgeterat.
3. Prognosrapporten anmäls till kommunfullmäktige.
Ärendebeskrivning
Månadsuppföljning oktober 2021          
Höörs kommun redovisar ett resultat på 106,5 mnkr efter oktober, vilket är 85,9 mnkr bättre än budget för perioden. Prognosen för hela året är ett resultat på 100 mnkr, vilket är 79,4 mnkr bättre än det budgeterade resultatet.
För perioden redovisar nämnderna ett överskott på 19,1 mnkr som beräknas sjunka till 11,2 vid årets slut.
Kommunstyrelsen redovisar ett överskott för perioden på 17,9 mnkr och ett prognostiserat överskott för året på 13,2 mnkr. Absolut störst överskott finns inom de kommungemensamma verksamheterna där covid- 19 har en stor påverkan. Obudgeterade statliga bidrag har utbetalats. Dessutom har flertalet personalgemensamma åtgärder ställts in och kostnader är lägre än budgeterat. Svårigheten att rekrytera gör sig mer och mer påmind. Under året har flera tjänster varit vakanta. Det ger ett ekonomiskt överskott men en negativ inverkan på verksamheten med ökad arbetsbelastning på övriga medarbetare och även att visst arbete inte utförs. Även större intäkter för bygglov och färre gymnasieelever bidrar till överskottet.
I prognosen för året inkluderas obudgeterade kostnader för extra satsningar för trygghetsskapande aktiviteter, presentkort till anställda som kan användas i lokala verksamheter samt ett extra bidrag till ungdomsföreningar.
Socialnämnden redovisar ett underskott på 2,2 mnkr för perioden som beräknas öka till ett underskott för året på 2,5 mnkr. Barn- och ungdomsvård står för ett underskott på 6,5 mnkr. Antalet barn och ungdomar på HVB-hem har ökat. Även antalet mer kostsamma konsulentstödda familjehem har ökat då det är svårt at hitta familjehem som matchar barnens behov, framförallt i komplicerade ärenden. Kostnaderna har även ökat på grund av en markant prisökning på SIS-institutioner.
Även LSS-verksamheten bidrar med ett underskott i prognosen på grund av högre personalkostnader när omsorgsbehovet är större. Nämndens totala underskott begränsas av överskott inom äldreomsorgen som fått fler statliga bidrag, lägre kostnader för missbruksvården, ekonomiskt bistånd och även lägre bistånd till nyanlända. De senaste månaderna syns dock en ökning av insatser för personer med missbruksproblem.
Barn- och utbildningsnämnden redovisar för perioden ett överskott på 3,0 mnkr och ett överskott på 0,8 mnkr vid årets slut. Överskottet förklaras av vakanta tjänster vid bland annat sjukskrivning samt lägre kostnader för IKT-projekt och kompetensutveckling.Nämnden för kultur, arbete och folkhälsa redovisar ett överskott på 1,4 mnkr efter oktober och ett överskott på 0,7 mnkr för året. Vuxenutbildningen och arbetsmarknadsåtgärder redovisar överskott både för perioden och för året på grund av högre statsbidrag från Skolverket respektive arbetsförmedlingen. Badet har ett underskott för perioden på 0,8 mnkr som beräknas öka till 1 mnkr vid årets slut. Lägre intäkter när badet var stängt på grund av covid -19 orsakar underskottet.Räddningstjänsten för Höörs kommun redovisar underskott för perioden på 1,5 mnkr och 1,2 mnkr i prognosen. Kostnaderna för vakansinkallningar har varit höga på grund av restriktionerna att stanna hemma vid förkylningssymtom. Dessutom har intäkterna varit lägre då färre externa utbildningar har genomförts. Resultatet påverkas även av kostnader som tillhör föregående år, bland annat retroaktiva löner för 2020.Vatten- och avloppsverksameten hade budgeterat för ett överskott på 1,7 mnkr för året. Prognosen är ett underskott på 2 mnkr. Resultat regleras mot regleringsfonden som vid årets slut beräknas vara negativ med 6,9 mnkr. Budgeten var ett överskott för året men höga entreprenadkostnader vid läckor ger istället ett underskott.De centrala posterna redovisar ett överskott för perioden med 28,4 mnkr och prognostiserar ett överskott på 25,2 mnkr vid årets slut.  Lägre kostnader för löneökningar ger ett överskott på 6,5 mnkr i prognosen. Potten för löneökningar i beräknad enligt SKRs bedömning av timlöneökningen.
Potten för volymkompensationer prognostiserar ett överskott på 6,0 mnkr vid årets slut. Antalet kommuninvånare är färre än befolkningsprognosen och beroende på i vilka åldrar prognosen avviker, påverkar det volympotten.
Pensionskostnaderna väntas enligt KPAs prognoser bli lägre för året och ger ett överskott i prognosen med 7,8 mnkr. Lägre inflation är en anledning till lägre pensionskostnader.
Det återstår 3,5 mnkr av kommunfullmäktiges och kommunstyrelsens medel för förfogande som väntas kvarstå vid årets slut.
Skatter och generella statsbidrag redovisar efter oktober ett överskott på 22 mnkr som beräknas öka till 26,8 mnkr vid årets slut. Skatteintäkterna är större trots att antalet kommuninvånare var lägre den 1 november 2020 än budgeterat. Tillväxten är betydligt starkare för året än de bedömningar som SKR gjorde när planeringen för årets budget gjordes under hösten 2020. Konjunkturen har återhämtat sig snabbare än väntat.
Kommunens placeringar i värdepapper för att möta kommande pensionskostnader hade vid delårsrapporten ökat i värde med 14,5 mnkr. Av dessa har 3,2 mnkr realiserats i vinst. Bedömningen från Agenta som förvaltar pensionsmedlen är att värdeökningen för aktier kommer att stagnera och ytterligare värdeökning beräknas inte för året. Av den anledningen har portföljens övervikt i aktier minskat efter sommaren.
De finansiella kostnaderna beräknas bli lägre då räntesatsen är lägre än budgeterat, men även att kommunen har lägre låneskuld under större delen av året än budgeterat.
Socialnämnden och Räddningstjänsten prognostiserar underskott jämfört med tilldelad budgetram och ska enligt kommunens riktlinjer för resultatstyrning och god ekonomisk hushållning vidta åtgärder för att förhindra budgetöverskridande. Då prognosen för centrala poster samt för skatteintäkter och generella statsbidrag ger kommunen betydligt större intäkter och kommunens totala prognos ger ett resultat på 100 mnkr, 79,4 mnkr större än budget, krävs inte ytterligare åtgärder. Nämnderna ska dock vara restriktiva för att inte underskottet ska bli större.
Beslutsunderlag
1. Höörs kommun månadsuppföljning okt 2021.pdf
2. Nämndernas månadsuppföljning okt 2021.pdf
3. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §262).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2021/1063
§ 230	Budget 2022 och Verksamhetsplan (VEP) 2023- 2024 för kommunstyrelsen
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
Budget 2022 för kommunstyrelsen antas.
Ärendebeskrivning
Kommunfullmäktige har fastställt budgetramen för kommunstyrelsen för 2021 till 217 986 tkr. Till detta tillkommer kompensationer för löneökningar, inflation, volymer och kapitalkostnader. Ramen för 2022 uppgår därför till 228 184 tkr.
Budgeten innehåller prioriterade områden för att nå fullmäktiges mål Medborgarna och företagarna är en resurs i Höörs samhällsutveckling och ska tas tillvara på ett positivt och lösningsfokuserat sätt, God livsmiljö och boende för alla samt Långsiktigt och hållbar ekonomi och miljö.
Beslutsunderlag
1. TjänsteskrivelseKSbudget2022.docx 
2. KS budget 2022 ver 2.docx
3. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §263).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2021/1065
§ 231	Uppdrag till kommundirektören att utreda och föreslå organisationsförändringar för kommunens bolag
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
1. Kommundirektören uppdras att utreda ny bolagsstruktur för kommunens hel- och delägda bolag med syfte att stärka ägarstyrningen, säkerställa tillämpningen av lag (2010:879) om allmännyttiga bostadsföretag och möjliggöra genomförande av den kommunala självkostnadsprincipen för lokaler för att ge en ekonomiskt hållbar lösning för skattekollektivet.
2. Beslutet finansieras med ianspråktagande av kommundirektörens konto för verksamhetsutveckling.
3. Återrapportering och diskussion ska ske under utredningstiden.
Ärendebeskrivning
Idag har kommunen såväl verksamhetslokaler som bostadslägenheter som upplåts med hyresrätt i helägt bolag, Höörs fastighetsaktiebolag (HFAB).
Detta sätt att styra förvaltningen och utvecklingen av kommunens fastigheter samt framtida exploateringar är inte längre det bästa sätt att leva upp till gällande rätt samt de krav som ställs på kommunen och verksamheten. Delvis beror detta på att det finns två lagstiftningar på området, lag (2010:879) om allmännyttiga bostadsföretag, allbolagen, samt kommunallagens (2017:725), KL:s, bestämmelser om att kommunala principer ska utgöra ram för verksamheten (likställighetsprincipen, självkostnadsprincipen m.m.) och kommunfullmäktiges möjlighet att ta ställning innan viktigare beslut fattas.
Allbolagen ska säkerställa att allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag bedriver verksamheten enligt affärsmässiga principer. Detta för att motverka en osund konkurrens på uthyrningsmarknaden som bidragit till en utbredd bostadsbrist då det varit svårt för privata initiativ att exploatera på ett ekonomiskt hållbart sätt (prop 2009/10:185 s 24-26).
Lagen undantar därför aktuella bolag från KL:s bestämmelser så som självkostnadsprincipen (2 kap. 6 § KL) och reglerna om kommunal näringsverksamhet (2 kap. 7 § KL) som hindrar kommunen att bedriva näringsverksamhet med vinstsyfte.
För att allbolagen ska vara tillämplig krävs enligt 1 § allbolagen att bolaget i sin verksamhet huvudsakligen förvaltar fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt. Idag består HFAB:s verksamhet till ca 70 % av verksamhetslokaler, allbolagen är därför inte tillämplig på HFAB:s verksamhet. Detta motverkar allbolagens syften.
Det finns samtidigt tydliga negativa effekter att ha verksamhetslokaler i ett bolag som beräknar hyra enligt affärsmässiga principer. Kommunens hyror blir högre, särskilt stor effekt får detta för elever i kommunala skolor. Detta då kostnader för skollokaler ingår i beräkningsunderlaget för kommunens bidrag till friskolor (det sk. grundbeloppet). Hyrorna genererar även vinster som beskattas. De belopp som på så sätt lämnar kommunkoncernen bedöms vara betydliga. Det vore därför fördelaktigt att säkerställa att kommunens verksamhetslokaler omfattas av KL:s självkostnadsprincip.
Revisorerna har dessutom framfört att de anser att det är problematiskt att ett och samma bolag förvaltar både bostadslägenheter som upplåts med hyresrätt och verksamhetslokaler. Detta då respektive lagstiftning inte får avsedd effekt.
Med en mer modern koncernbildning, exempelvis med moderbolag och dotterbolag, med ett bolag för verksamhetslokaler och ett för allmännyttiga bostäder kan kommunens och kommunmedborgarnas behov och intressen tillvaratas på ett mer resurseffektivt sätt.
Mest fördelaktiga sätt att organisera förvaltningen av kommunens fastigheter bör utredas av konsult med särskild kompetens, kommunen har idag gällande avtal från vilket avrop kan ske.
Utredningen ska omfatta frågan hur kommunens ägarstyrning generellt kan förbättras på både kort och lång sikt och ge förslag på en ändamålsenlig organisationsmodell samt redogöra för för och nackdelar med modellen. Utredningen ska även ge ett kostnadsförslag på utredning 2 enligt nedan och precisera utredning 2:s innehåll. Kostnaden för den första utredningen uppskattas till 250 000 kr.
När kommunstyrelsen tagit ställning till utredning 1 ska nytt uppdrag lämnas, utredning 2. Utredning 2 ska visa hur genomförande kan ske samt kostnadsanalys av densamma.
Ekonomiska konsekvenser:
En första utredning bedöms kosta 250 000 kr och utrymme finns på kommundirektörens konto för verksamhetsutveckling. Vidare konsekvenser ska visas av utredningen.
Yrkanden
Stefan Lissmark (S) yrkar tillägg med följande:
Återrapportering och diskussion ska ske under utredningstiden.
Beslutsordning
Ordföranden frågar om kommunstyrelsen bifaller kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut och finner frågan med ja besvarad.
Ordföranden frågar om kommunstyrelsen bifaller Stefan Lissmarks (S) tilläggsyrkande och finner frågan med ja besvarad.
Beslutsunderlag
1.Tjänsteskrivelseuppdrag bolagsdelningHFAB.pdf
2. Lag om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag.pdf	
3. Utdrag prop 2009.10.185 s24.26.docx.pdf
4. Utdrag ur kommunallag.pdf
5. Höörs Kommun - prissättningsfrågor - slutligt memo 14 oktober 2021.pdf
6. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §264).doc.pdf
 
_____	

Dnr KSF 2021/1066
§ 232	Investeringsbeslut för kommunen att genomföra entreprenaden med MVB i egen regi samt tilldelandet av budget
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
Ärendet återremitteras till förvaltningen.
Reservation mot beslutet
Jörgen Ekman (L) anmäler muntlig reservation.
Ärendebeskrivning
Bakgrund
2016 gjordes behovsinventeringar avseende lokalförsörjning för kommunens olika sektorer och arbetsgrupper för strategisk lokalförsörjning bildades.
Maglehill är ett stationsnära område strax väster om Höörs centralort, som kommer att bli en ny framtida stadsdel för omkring 1000 nya invånare och sammanflätas med övriga delar av västra Höör. Området är ungefär 34 hektar stort, sammanhängande kommunägt och avståndet till centrum är cirka 1 kilometer. Det är därför lämpligt att förlägga ytkrävande samhällsfunktioner för framtida samhällsservice här. Behovet av verksamhetslokaler för kommunal samhällsservice i Höör är stort inom social sektor och barn- och utbildningssektorn. I stadsdelens första etappanslutning till Maglasätevägen planeras sedan 2016 för ett särskilt boende om 60 vårdplatser, förskola om åtta avdelningar plus en uteavdelning, en avdelning för pedagogisk omsorg på obekväm arbetstid, storkök med skolrestaurang och en grundskola F-6 med tre paralleller för cirka 500 elever samt en idrottshall för skolundervisning och föreningsträning samt en skolidrottsplats. De synergieffekter, ekonomiska och kvalitativa, som därmed uppnås är betydande och stärker Höörs servicenivå. Alla dessa funktioner samverkar kring ett större parkrum som fördelas så att alla respektive verksamheter får den friyta och utformning som de behöver. All angöring till verksamheterna sker via en ny hästskoformad matargata som tangerar området för verksamheterna så att det inre parkrummet blir helt fritt från fordonstrafik. Parkrummet omsluts alltså av alla dessa verksamheter och blir en trygg och säker plats för barn och äldre att vistas i. Det totala ytbehovet för samtliga dessa samhällsfunktioner är cirka 6 hektar.
Projekt Maglehill med ny etappindelning
2019 togs beslutet att ge Höörs Fastighetsaktiebolag (HFAB) i nära samarbete med kommunens arbetsgrupper för strategisk lokalförsörjning uppdraget att starta projektet för nybyggnation av kommunal service på Maglehill, se bilaga C. HFAB och kommunen genomförde en upphandling av entreprenör och organisation som påbörjade arbetet med att utveckla, projektera och kalkylera projektet i ett så kallat partneringsamarbete. Verksamhetsrepresentanter har varit aktiva och delaktiga i processen inom tydliga ramar och struktur. Barnens bästa har i enlighet med barnkonventionen bevakats och beaktats genom verksamheternas representanter under hela processen.
Vid framtagande av den ursprungliga etappindelningen var behovet av lokaler för grundskola F-6 inte var lika brådskande som särskilt boende och förskolelokaler. Under den tid som gått sedan 2016 har behovet förändrats, en ny grundskola är lika prioriterat som särskilt boende och verksamhetslokaler för förskola. Dessa förändrade förutsättningar har lett till att en ny etappindelning tagit form. Den innebär en fristående byggnadskropp för särskilt boende med 60 platser med inriktning demens i etapp 1 och åtta avdelningar förskola plus en uteavdelning, pedagogisk omsorg på obekväm arbetstid, storkök, matsal, grundskola med fritidshem för tre paralleller i årskurserna F-6 samt idrottshall och skolidrottsplats i etapp 2. Den nya etappindelningen har många fördelar ur perspektiven logistik och lokalnyttjande. Därtill genererar det byggtekniska förenklingar av projektet.
Den nya etappindelningen innebär även gynnsammare förutsättningar för måltidsverksamheten. Särskilt boende som nu planeras i en egen byggnadskropp kommer att få maten levererad från befintligt storkök på Björken där övriga utskick till särskilda boende redan tillreds och distribueras idag. Endast mindre anpassningar i befintligt kök krävs. Storköket i etapp 2 på Maglehill kommer att dimensioneras för 900 portioner och endast planeras för interna utskick till förskoleverksamheten och pedagogisk omsorg på obekväm arbetstid. Se bilaga D. Externa utskick kommer även fortsättningsvis att tillagas och distribueras från Ringsjöskolan kök, där ingen ombyggnad krävs.
Ny huvudman för projektet
Med detta beslut tar Höörs kommun över huvudmannaskapet för projektet (se närmare information i KSF 2021/902). MVB, den upphandlade entreprenören, är kontaktad och har skriftligen godkänt kommunen som avtalspart.
Ekonomiska konsekvenser
Investeringsutgiften för projektet (projektriktinvesteringen enligt bilaga A) är beräknad till 449 mnkr fördelat på åren 2022 - 2024. I beräkningen ingår ett statligt stöd på knappt 11 mnkr som avser bidrag från Boverket vid nybyggnation av särskilda boendeformer för äldre.
Med det partneringavtal som avses tecknas med entreprenören kan projektet fördyras av följande orsaker enligt bilaga B:
Incitamentsavtal
Riskavsättning
Ändrings- och tilläggsarbete
Ytjustering
Dessutom kan det finnas en risk att kommunen inte får hela det beräknade statliga investeringsstödet. Dessa risker skulle kunna innebära att projektet fördyras med max 59 mnkr till totalt 508 mnkr.
Under 2022 behöver investeringsbudgeten utökas med 2022 160 mnkr. Övriga år kommer att behandlas i ordinarie budgetprocess.
Kommunen kommer att behöva utöka sin låneskuld motsvarande investeringen. Bedömt låneutrymme för kommunkoncernen är idag ca 1 200 miljoner kronor. Lånebehov för Maglehillsprojektet uppgår till knappt hälften av bedömt låneutrymme.
Utgifter för delar av infrastrukturinvesteringar som kan kopplas till projektområdet uppskattas till cirka 10 miljoner kronor. Dessa investeringar ingår inte i investeringsbudgeten för detta projekt.
Bifogad gränsdragningslista, bilaga E, beskriver vilka delar som ingår i investeringen och den framtagna rikthyran. Generellt kräver lös verksamhetsutrustning separat investeringsbudget för respektive verksamhet vid ibruktagande år 2024. Plantering och etableringsskötsel av utemiljöer budgeteras separat. Städning är i likhet med upplägg för andra nyproducerade lokaler inte medräknat i den årliga hyran men uppskattas grovt till 200 kr per kvm och år.
Driftskostnaden/hyran och förvaltningen av fastigheten påverkas av utfallet av utredningen av en organisationsförändring av kommunens bolag enligt KSF 2021/1065. Inriktningen är dock att fastigheten överförs till ett nytt fastighetsbolag för verksamhetslokaler med självkostnadsprincip.
Driftskostnad beräknas till 24,8 mnkr vid ibruktagande 2024 beräknat på projektriktinvesteringen på 449 mnkr. Driftskostnaden påverkas av förändringen av räntesats och kvarvarande skuld efter eventuell amortering.
Kostnaden per vårddygn för särskilt boendeplats med inriktning demens beräknas till ungefär 2 400 kr. Den enskilt viktigaste faktorn till att kostnaden är något lägre än till exempel befintligt demensboende på Björken är planeringen med 15 boende per avdelning och 30 boende per våningsplan vilket minskar personal- och lokalkostnaden, se bilaga F.
En jämförelse mellan projektets kalkylerade produktionskostnad per kvadratmeter och köpeskilling per kvadrat för jämförbara verksamhetsobjekt uppförda i närtid finns redovisad i bilaga G.
Barn- och utbildningssektorn bedömer att samordning kan ske med en besparing på 1,3 miljoner kronor i förskoleverksamhetens driftsbudget till följd av stora samordningsvinster jämfört med mindre enheter, se bilaga H.
Barn- och utbildningssektorn har prognostiserat hur grundbeloppet (skolpengen) påverkas av de nya enheterna på Maglehill. Vid utbyggd förskoleverksamhet och grundskola och fritidsverksamhet för tre paralleller bedöms det grundskolerelaterade grundbeloppet öka med ca 1 800 kr. Jämförelsen är gjord mot budget 2022 och då delar av behovet av fler lokaler redan successivt tillskapats i form av moduler vid Enebackeskolan är påverkan mindre än jämfört med beräkningar från 2019. Beloppet för förskola beräknas till och med minska med ca 70 kr jämfört med budget 2022 och är lägre än tidigare beräkning på grund av att Barn- och utbildningsnämnden genom flera besparingar successivt ökat gruppstorlekarna i förskolan. Se bilaga I.
Konsekvenser av att avvakta eller avslå investeringsbeslut
Effekterna av att avvakta eller avslå investeringsbeslutet skulle bli påtagliga för samtliga aktuella verksamheter. Social sektor har allt svårare att hitta platser i Höör eller i Höörs omedelbara närhet, vilket vid flera tillfällen inneburit erbjudande om särskilt boende på långt avstånd från Höör, i exempelvis Burlöv. Att inte kunna erbjuda särskilt boende i den egna kommunen till personer som kanske bott i Höör i hela sitt liv riskerar leda till ett stort folkligt missnöje. Som alternativ till särskilt boende kan social sektor tvingas utföra hemtjänstinsatser vilket innebär betydligt högre kostnader.
Dagens skollokaler på Ringsjöskoleområdet liksom Enebackeskolans lokaler är redan idag fullbelagda, inklusive flera etapper förhyrda modullokaler. Det är inte möjligt att ombesörja utbildning, skolmåltider och fritidshemsverksamhet för prognostiserad ökning med ytterligare ca 340 elever i befintliga lokaler. Alternativet är modullokaler på annan lokalisering i kommunen, se bilaga J.
För förskoleverksamhetens del innebär en försening eller att avslag att verksamheten inte kan bedrivas i ändamålsenliga lokaler och att besparing på 1,3 miljoner kronor i förskoleverksamhetens driftsbudget till följd av stora samordningsvinster jämfört med mindre enheter går förlorad.
Vid ett avbrytande av projektet innebär det utöver ovan nämnda konsekvenser förgäveskostnader för projektering och projektledning på omkring 8,5 miljoner kronor.
I kommunens fyra vägledande mål för mandatperioden, som gäller för all verksamhet, svarar utbyggnaden tydligast mot uppfyllande av målen God livsmiljö och boende för alla, förskole- och skolverksamhet med hög kvalitet och god lärmiljö samt långsiktig och hållbar ekonomi och miljö.
Beslutsmotivering
Beslut som HFAB fattat på nya styrelsemöten visar att det finns en möjlighet för parterna att nå en överenskommelse. Kommunstyrelsens arbetsutskott och kommunstyrelsen kallas till extra sammanträden den 30 november 2021 klockan 12:30 respektive 13:30.
Yrkanden
Johan Svahnberg (M) yrkar återremiss med följande motivering:
Beslut som HFAB fattat på nya styrelsemöten visar att det finns en möjlighet för parterna att nå en överenskommelse. Avsikten är att kalla kommunstyrelsens arbetsutskott och kommunstyrelsen till extra sammanträden den 30 november 2021 klockan 12:30 respektive 13:30.
Jörgen Ekman (L) yrkar bifall till kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut.
Camilla Källström (M), Stefan Lissmark (S) och Rolf Streijffert (SD) ställer sig bakom Johan Svahnbergs (M) yrkande.
För den händelse ärendet avgörs vid dagens sammanträde yrkar Stefan Lissmark (S) i andra hand att beslutet som togs i Ksau 2021-10-18 § 255 ”Investeringsbeslut byggnation Maglehill” ska gälla med den justeringen att i punkt 6 ska orden ”vart tredje år” strykas.
Beslutsordning
Ordföranden frågar kommunstyrelsen om yrkandet om återremiss kan tas upp till avgörande direkt och finner frågan med ja besvarad.
Ordföranden frågar kommunstyrelsen om ärendet ska avgöras idag eller om ärendet ska återremitteras till förvaltningen och finner att kommunstyrelsen beslutar att återremittera ärendet.
Beslutsunderlag
Bilaga A – Projektbeskrivning med ytor och hyresfördelning
Bilaga B – Hyrespåverkande händelser
Bilaga C - Beslut i kommunfullmäktige 2019-05-28 §64 Dnr KSF 2018/246
Bilaga D – Presentation Kommunfullmäktige 20210616.
Bilaga E - Gränsdragningslista
Bilaga F - Beslutsunderlag Särskilt boende Maglehill
Bilaga G – Underlag jämförbara objekt
Bilaga H – Behovsunderlag förskoleverksamhet Maglehill
Bilaga I - Påverkan på grundbeloppet
Bilaga J - Behovsunderlag Grundskoleverksamhet & Idrottshall Maglehill
Bilaga K - Höörs Kommun - prissättningsfrågor - slutligt memo 14 oktober 2021.pdf
Bilaga L -  Höörs Kommun - övertagande av Maglehillprojektet 211108.pdf
Bilaga M - Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §265).doc.pdf
 
_____	

Dnr KSF 2021/902
§ 233	Nekande av investeringsbeslut byggnation Maglehill
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
Ärendet återremitteras till förvaltningen.
Reservation mot beslutet
Jörgen Ekman (L) anmäler muntlig reservation.
Ärendebeskrivning
Nya ställningstagande
Under projektets gång har kommunen låtit analyser effekterna av att HFAB genomför entreprenaden som planerat jämfört med andra alternativ. I detta arbete har det konstaterats att kommunen har behov av att genomföra en omorganisation i den bolagsstruktur som finns i Höörs kommun i syfte att renodla och resursoptimera byggnation, drift och underhåll av verksamhetslokaler genom att allokera detta i ett bolag som lyder under den kommunala självkostnadsprincipen.
För att möjliggöra nödvändig handlingsfrihet gällande kommunens investering på Maglehill är det således av stor vikt att kommunen genomför entreprenaden istället för HFAB. Detta skapar ett handlingsutrymme för framtiden och förhindrar att projektet binds upp i ett 25-årigt hyresavtal med alltför höga framtida hyror redan före byggstart.
HFAB:s möjligheter att över tid pressa lokalhyrorna är begränsade utifrån gällande lagstiftning, ägardirektiv och bolagsordning. Då HFAB även äger privatbostadslägenheter kräver lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag (2010:879), allbolagen, att bolaget ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer.
Genom den föreslagna omorganisationen kommer HFAB på sikt övergå till ett renodlat allmännyttigt bostadsaktiebolag som obehindrat kan leva upp till allbolagens intentioner utan att driva upp kommunens hyror för verksamhetslokaler.
Revisorerna i Höörs kommun har nyligen påtalat problematiken med att kommunen har placerat driften av verksamhetslokaler - som bör drivas enligt den kommunala självkostnadsprincipen - och driften av allmännyttiga bostäder - som ska drivas på affärsmässiga principer - i ett och samma aktiebolag.
Ett kommunalt bolag för förvaltning av kommunala verksamhetslokaler som lyder under den kommunala självkostnadsprincipen har större möjligheter att pressa ner hyrorna över tid än ett bolag som ska drivas utifrån affärsmässiga principer oavsett vilken typ av fastigheter man bygger och förvaltar.
Genom att kommunen väljer att teckna entreprenaden direkt med entreprenören istället för att låta HFAB genomföra entreprenaden så har kommunen möjlighet att genomföra organisationsförändringen under byggtiden och gå revisorerna till mötes i sin kritik.
MVB, den upphandlade entreprenören, är kontaktad och har skriftligen godkänt kommunen som avtalspart.
Ägardialog
 Kommunen har kommunicerat förslaget med HFAB på ägardialog 2021-10-29, se bilaga 17. HFAB har i sin tur på samma ägardialog kommunicerat att de kan tänka sig att revidera sitt lämnade förslag i den mån att ”partnerna medges omförhandlingsrätt av hyreskontraktet vid uppdaterat ägardirektiv” under förutsättning att styrelsen så beslutar.
Kommunen anser att förändringen av HFAB:s förslag inte innebär sådan förändring av upplägget att det är motiverat att gå vidare med att ge HFAB igångsättningstillstånd för Maglehill baserat på att HFAB behöver följa affärsmässiga principer vid hyressättning av kommunala verksamhetslokaler när kommunen anser att den bör följa den kommunala självkostnadsprincipen.
Bakgrund
2016 gjordes behovsinventeringar avseende lokalförsörjning för kommunens olika sektorer och arbetsgrupper för strategisk lokalförsörjning bildades.
Maglehill är ett stationsnära område strax väster om Höörs centralort, som kommer att bli en ny framtida stadsdel för omkring 1000 nya invånare och sammanflätas med övriga delar av västra Höör. Området är ungefär 34 hektar stort, sammanhängande kommunägt och avståndet till centrum är cirka 1 kilometer. Det är därför lämpligt att förlägga ytkrävande samhällsfunktioner för framtida samhällsservice här. Behovet av verksamhetslokaler för kommunal samhällsservice i Höör är stort inom social sektor och barn- och utbildningssektorn. I stadsdelens första etappanslutning till Maglasätevägen planeras sedan 2016 för ett särskilt boende om 60 vårdplatser, förskola om åtta avdelningar plus en uteavdelning, en avdelning för pedagogisk omsorg på obekväm arbetstid, storkök med skolrestaurang och en grundskola F-6 med tre paralleller för cirka 500 elever samt en idrottshall för skolundervisning och föreningsträning samt en skolidrottsplats. De synergieffekter, ekonomiska och kvalitativa, som därmed uppnås är betydande och stärker Höörs servicenivå. Alla dessa funktioner samverkar kring ett större parkrum som fördelas så att alla respektive verksamheter får den friyta och utformning som de behöver. All angöring till verksamheterna sker via en ny hästskoformad matargata som tangerar området för verksamheterna så att det inre parkrummet blir helt fritt från fordonstrafik. Parkrummet omsluts alltså av alla dessa verksamheter och blir en trygg och säker plats för barn och äldre att vistas i. Det totala ytbehovet för samtliga dessa samhällsfunktioner är cirka 6 hektar.
Projekt Maglehill med ny etappindelning
2019 togs beslutet att ge HFAB i nära samarbete med kommunens arbetsgrupper för strategisk lokalförsörjning uppdraget att starta projektet för nybyggnation av kommunal service på Maglehill, se bilaga 5. HFAB och kommunen genomförde en upphandling av entreprenör och organisation som påbörjade arbetet med att utveckla, projektera och kalkylera projektet i ett så kallat partneringsamarbete. Verksamhetsrepresentanter har varit aktiva och delaktiga i processen inom tydliga ramar och struktur. Barnens bästa har i enlighet med barnkonventionen bevakats och beaktats genom verksamheternas representanter under hela processen.
Vid framtagande av den ursprungliga etappindelningen var behovet av lokaler för grundskola F-6 inte var lika brådskande som särskilt boende och förskolelokaler. Under den tid som gått sedan 2016 har behovet förändrats, en ny grundskola är lika prioriterat som särskilt boende och verksamhetslokaler för förskola. Dessa förändrade förutsättningar har lett till att en ny etappindelning tagit form. Den innebär en fristående byggnadskropp för särskilt boende med 60 platser med inriktning demens i etapp 1 och åtta avdelningar förskola plus en uteavdelning, pedagogisk omsorg på obekväm arbetstid, storkök, matsal, grundskola med fritidshem för tre paralleller i årskurserna F-6 samt idrottshall och skolidrottsplats i etapp 2. Den nya etappindelningen har många fördelar ur perspektiven logistik och lokalnyttjande. Därtill genererar det byggtekniska förenklingar av projektet.
Den nya etappindelningen innebär även gynnsammare förutsättningar för måltidsverksamheten. Särskilt boende som nu planeras i en egen byggnadskropp kommer att få maten levererad från befintligt storkök på Björken där övriga utskick till särskilda boende redan tillreds och distribueras idag. Endast mindre anpassningar i befintligt kök krävs. Storköket i etapp 2 på Maglehill kommer att dimensioneras för 900 portioner och endast planeras för interna utskick till förskoleverksamheten och pedagogisk omsorg på obekväm arbetstid. Se bilaga 6. Externa utskick kommer även fortsättningsvis att tillagas och distribueras från Ringsjöskolan kök, där ingen ombyggnad krävs.
Ekonomiska m.fl. konsekvenser
Att kommunen väljer att inte lämna investeringsgodkännande medför en direkt kostnad till HFAB för upparbetade kostnader om cirka 6,5 miljoner kronor. Dessa kostnader kommer istället att belasta projektet i kommunens regi.
Kommunen har gjort 25-års beräkningar på hyresutfallet som kan ses i bilaga 13. I exempel två kan man se långtidseffekterna på hyran i olika scenarion.
Scenario 1 är det av HFAB lämnade förslaget utifrån kravet på affärsmässiga principer.
I scenario 5 redogörs för ett upplägg om bolaget hade drivits enligt den kommunala självkostnadsprincipen. Skillnaden uppgår till ca 151 miljoner kronor utslaget på 25 år. Vidare medför detta en extern effekt under avtalsperiod på skolpengen om ca 45 miljoner kronor. Sammantaget blir då scenario 1 ca 196 miljoner dyrare under en 25-årsperiod.
Vidare märks att årshyran år 25 skiljer sig markant; i scenario 1 uppgår den till ca 47,5 miljoner medan årshyran i scenario 5 uppgår det till ca 34 miljoner, en skillnad på ca 13,5 miljoner. Lägger man till den externa effekten på skolpengen om ytterligare 4 miljoner så innebär den årliga merkostnaden ca 17,5 miljoner.
Utifrån ovanstående beräkningar och grundprincipen om god ekonomisk hushållning är det nödvändigt att genomföra entreprenaden i kommunala regi för att kunna skapa ett nytt bolag som styrs enligt den kommunala självkostnadsprincipen.
 
Beslutsmotivering
Beslut som HFAB fattat på nya styrelsemöten visar att det finns en möjlighet för parterna att nå en överenskommelse. Kommunstyrelsens arbetsutskott och kommunstyrelsen kallas till extra sammanträden den 30 november 2021 klockan 12:30 respektive 13:30.
Yrkanden
Johan Svahnberg (M) yrkar återremiss med följande motivering:
Beslut som HFAB fattat på nya styrelsemöten visar att det finns en möjlighet för parterna att nå en överenskommelse. Avsikten är att kalla kommunstyrelsens arbetsutskott och kommunstyrelsen till extra sammanträden den 30 november 2021 klockan 12:30 respektive 13:30.
Jörgen Ekman (L) yrkar bifall till kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut.
Camilla Källström (M) och Stefan Lissmark (S) ställer sig bakom Johan Svahnbergs (M) yrkande.
För den händelse ärendet avgörs vid dagens sammanträde yrkar Stefan Lissmark (S) i andra hand att beslutet som togs i Ksau 2021-10-18 § 255 ”Investeringsbeslut byggnation Maglehill” ska gälla med den justeringen att i punkt 6 ska orden ”vart tredje år” strykas.
Beslutsordning
Ordföranden frågar kommunstyrelsen om yrkandet om återremiss kan tas upp till avgörande direkt och finner frågan med ja besvarad.
Ordföranden frågar kommunstyrelsen om ärendet ska avgöras idag eller om ärendet ska återremitteras till förvaltningen och finner att kommunstyrelsen beslutar att återremittera ärendet.
Beslutsunderlag
Bilaga 1 - Markområde Maglehillsprojektet
Bilaga 2 – Projektbeskrivning med ytor och hyresfördelning
Bilaga 3 – Hyrespåverkande händelser
Bilaga 4 – Räntemodell Maglehillsprojektet
Bilaga 5 - Beslut i kommunfullmäktige 2019-05-28 §64 Dnr KSF 2018/246
Bilaga 6 – Presentation Kommunfullmäktige 20210616.
Bilaga 7 - Gränsdragningslista
Bilaga 8 - Beslutsunderlag Särskilt boende Maglehill
Bilaga 9 – Underlag jämförbara objekt
Bilaga 10 – Behovsunderlag förskoleverksamhet Maglehill
Bilaga 11 - Påverkan på grundbeloppet
Bilaga 12 - Behovsunderlag Grundskoleverksamhet & Idrottshall Maglehill
Bilaga 13 – Beräkning av effekter vid indexering av hyran Maglehill
Bilaga 14 – Ksaus beslut 2021-10-18 § 255
Bilaga 15 – KS beslut om återremiss 2021-10-26 § 203
Bilaga 16 – CKs yrkande med HFABs beslut
Bilaga 17 – Minnesanteckningar ägardialog 2021-10-29
Bilaga 18  - Tjänsteskrivelse Nekande av investeringsbeslut byggnation Maglehill.pdf
Bilaga 19 - Höörs Kommun - prissättningsfrågor - slutligt memo 14 oktober 2021.pdf
Bilaga 20 - Höörs kommun -skattefrågor kring intern finansiering av Maglehillsprojektet.pdf
Bilaga 21 - Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §266).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2020/852
§ 234	Detaljplan för del av Långstorp 1.84
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
1. Planarbetet ska inledas med ett planprogram som beskriver utvecklingen av Frostavallsområdet i ett bredare perspektiv.
2. Planarbete och utredningar finansieras med 125 000 kr ur KS investeringsreserv 2022 och 125 000 ur KS medel till förfogande 2022. Från 2023 belastar planarbetet ett särskilt exploateringskonto.
Ärendebeskrivning
Kommunstyrelsen beslutade 20 oktober 2020 om planuppdrag för del av Långstorp 1:84. Bakgrunden var ett initiativ från moderaterna, med syfte att dels söka en långsiktig användning och förvaltning av stugbyn och dels att utveckla badplatsen och allmänhetens tillträde till Vaxsjön.
Samhällsbyggnadssektor bedömer att planarbetet lämpligen inleds med ett planprogram. Det ger möjlighet att beskriva rekreations- och friluftsfunktioner i Frostavallsområdet i dialog med allmänhet och grannar. Planprogrammet blir också ett lämpligt sammanhang för att värdera genomförbarheten av den detaljplan för vinterarena som antogs 2013 för del av Långstorp 1:84. Planprogrammet bör inte avgränsas strikt till kommunens fastighet utan fånga ett bredare perspektiv. Det ger möjlighet att bjuda in andra intressenter till en bred dialog om områdets utveckling. Det bör även vara möjligt för andra fastighetsägare att medverka och medfinansiera planarbetet för att få sina eventuella utvecklingstankar prövade i ett sammanhang.
En möjlig tidplan är att arbetet med planprogram inleds vintern 21-22 och att ett samrådsförslag presenteras sommaren 2022. Därefter tar arbetet vid med att upprätta en eller flera detaljplaner. Detaljplan för stugbyn och vid behov även badplatsen upprättas och antas 2023, med förväntad laga kraft 2024.
Förslag till beslutsmotivering
Frostavallen-området är ett av Höörs kommuns starkaste dragplåster och är av stort intresse för friluftslivet så väl lokalt som regionalt och nationellt. Områdets värden är beskrivna i översiktsplanens utvecklingsdel, avsnitt 4.3.1. Området är också av riksintresse för friluftslivet och avgörande för besöksnäringen i Mittskåne.
Ekonomiska konsekvenser för Höörs kommun
Planprogrammet är första steget i detaljplaneprocessen. Arbetet med planprogrammet bör därför belasta exploateringen av de fastigheter som sedan väljer att följa upp planprogrammet med en detaljplan för någon form av utveckling. Det är därför angeläget att i ett tidigt skede bjuda in andra intressenter till dialog om möjliga samverkansformer och avgränsning.
Planprogrammet kommer dock även att belysa frågor av rent allmänintresse som inte är kopplade till exploatering eller fastighetsreglering. I de delarna bör planarbetet belasta kommunens driftsbudget.
Om planprogrammet avgränsas till kommunens intressen av Långstorp 1:84 och allmänhetens intressen i området bedöms planprogrammet kosta ca 250 tkr, varav hälften bör belasta ett kommande exploateringskonto för Långstorp 1:84 och hälften bör belasta kommunens driftbudget.
Kvarstående kostnader för att möjliggöra en exploatering/försäljning av stugbyn bedöms till ca 575 tkr (fortsatt planarbete, lantmäteri samt el- och VA-arbeten.)
Beslutsunderlag
1.Tjänsteskrivelse resurser planarbete Långstorp.docx.pdf
2. Kartbilaga Långstorp 1_84.pdf
3. Kommunstyrelsen 2020-10-20 (2020-10-20 KS §179).doc
4. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2020-10-06 (2020-10-06 KSAU §204).pdf
5. 2020-08-31 Initiativärende till kommunstyrelsen - Planuppdrag för del av Långstorp 1.84.docx
6. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §268).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2021/1083
§ 235	Badplatsutveckling
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar: 
Föreliggande information om badplatsutvecklingsprojektet inom beslutad investeringsbudget godkänns.
Ärendebeskrivning
Samhällsbyggnadssektor har fått i uppdrag att under fyra år, 2021-2024, rusta upp och utveckla fyra badplatser (Gamla Bo, Vaxsjön, Sätofta och Tjörnarp). Vi har tagit fram underlag och förslag på åtgärder för de olika badplatserna. En enkät för synpunkter på vad invånare önskar bör finnas på en badplats gjordes under oktober 2021. Sammanfattade resultat från enkäten redovisas nedan. För Tjörnarp kommer en medborgarundersökning att genomföras huruvida en ny badplats ska etableras vid Kyrkviken eller om befintlig badplats ska vara kvar under kommunal drift. Beslut om Tjörnarps badplats tas nästa år.
 
Förslag på utveckling:
 
Gamla Bo
Total investeringskostnad för Gamla Bo: 2.300.000 kr
 
Utökad parkering (15 platser + 2 tillgänglighetsanpassade p-platser + 2-3 ställplatser med el
Övertag infartsväg från vägföreningen till kommunalt huvudmannaskap
Ny toalett, va- och elansluten
Smarta sopsystem, källsortering
Fler grillplatser och sittgrupper
Promenadslinga ca 500 m
Mer sandstrand
Informationstavla
Åtgärder utifrån enkät
 
Enkätsvar: 6 personer svarade på enkäten. Sammanställning över de önskemål som förekommer mer än en gång.

Vaxsjön
Total investeringskostnad: 2.800.000 kr, kostnad för åtgärder för parkering ej medräknat.
 
Befintlig toalettbyggnad rivs
Ny toalettbyggnad + utedusch, va- och elansluten, placeras närmare den tillgänglighetsanpassade slingan runt sjön samt den tillgänglighetsapassade badrampen.
Smarta sopsystem, källsortering
Fler grillplatser och sittgrupper
Upprusta befintlig volleybollplan
Mer sandstrand
Utökad gräsyta i anslutning till befintligt badplatsområde
Åtgärder utifrån enkät
 
Parkering avhängigt på vad som händer när arrendet på fastigheten löper ut.
 
Enkät: 38 personer har svarat på enkäten. Sammanställning över de önskemål som förekommer mer än en gång.

Sätofta
Total investeringskostnad: 4.100.000 kr
 
Förslaget för badplatsens utveckling är helt baserat på att båtbrygga och allmän iläggningsramp flyttas.
Utökad parkering nere vid badplatsen för totalt 40 bilar, 2 tillgänglighetsanpassade p-platser, cykelparkering, räddningsväg och vändzon för räddningstjänsten
Iläggningssrampen får vara kvar för räddningstjänst.
Ny toalettbyggnad + utedusch, va- och elansluten
Ny badbrygga, samma typ som i Vaxsjön med badflotte och tillgänglighetsanpassad ramp. Ligger i under säsong.
Smarta sopsystem, källsortering
Fler grillplatser och sittgrupper
Mer sandstrand
Informationstavla
Utökad gräsyta
Förbereda GC-väg mot Jägersbo via badplatsen
Ev åtgärder utifrån enkät
Övertag av tillfartsvägens huvudmannaskap
 
Enkät: 37 personer har besvarat enkäten. Sammanställning över de önskemål som förekommer mer än en gång.
 
Samhällsbyggnadschefen tillägger att driftkostnadskalkylen för respektive badplats kommer att redovisas för kommunstyrelsen.

Beslutsunderlag
1. Tjänsteskrivelse Badplatsutveckling 2021.docx
2. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §270).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2021/1033
§ 236	Förstudie av utbyggnad för Ormanäs avloppsreningsverk
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
1. Mittskåne Vatten ges uppdrag att genomföra en förstudie för utbyggnad av Ormanäs avloppsreningsverk. Förstudien syftar till att utreda förutsättningarna för utbyggnad, hur det framtida reningsverket ska utformas och vad det ska dimensioneras för. Arbetet ska ske i samarbete med Höörs kommuns samhällsbyggnadssektor.
2. Finansiering av förstudien sker genom ianspråktagande av medel ur kommunstyrelsens investeringsreserv.
Ärendebeskrivning
Sammanfattning
Ormanäs avloppsreningsverk i Höör är i behov av upprustning och klarar inte så mycket högre föroreningsbelastning än idag. Samtidigt finns det planer och beslut på anslutning av fler abonnenter i och med VA-utbyggnad, exploatering och nedläggning av de mindre reningsverken i kommunen.
 
En utbyggnad av Ormanäs avloppsreningsverk är en förutsättning för att kommunen ska kunna utvecklas enligt uppsatta mål och planer. Föreslagen förstudie syftar till att ge en ordentlig grund för beslut om hur framtidens reningsverk ska utformas och med vilka förutsättningar arbetet mot detta ska fortsätta.
 
Bakgrund och syfte
Frågan om hur den framtida avloppshanteringen för Höörs kommun ska lösas har varit uppe för diskussion på olika sätt under flera år. Beslut har tagits gällande VA-utbyggnad och nedläggning av mindre avloppsreningsverk i kommunen, vilka påverkar belastningen på nuvarande avloppsreningsverk i Ormanäs. En strategi för utbyggnad och för reningsverken beskrivs i den beslutade VA-planen för Höörs kommun (VA-strategi samt VA-Utbyggnadsplan).
I oktober 2020 tog VR-nämnden beslut om en reducerad investeringsplan samt att ge VA-huvudmannen i uppdrag att starta en utökad förstudie för framtidens reningsverk för Höör och Hörby, tillsammans eller var för sig (VR 2020/275). Föreliggande tjänsteskrivelse är framtagen i linje med detta tidigare beslut om förstudie.
Förstudien syftar till att ge en ordentlig grund för beslut om hur framtidens reningsverk ska utformas och med vilka förutsättningar arbetet mot detta ska fortsätta.
Förstudien ska svara på frågeställningar som:
Vilken kapacitet ska reningsverket dimensioneras för?
Kan man använda befintliga delar eller bygga helt nytt?
Var är bästa placeringen av nya anläggningsdelar?
Vilka krav på rening och bräddvattenhantering kan komma att bli aktuella för ett nytt reningsverk?
Vilken påverkan kan ett nytt reningsverk förväntas ge på omgivningen och recipienten?
Förutsättningar för förstudien
Reningsverket i Ormanäs är dimensionerat för 15 000 pe (personekvivalenter) och nu gällande tillstånd medger en belastning på 13 500 pe. Det finns ett nytt tillstånd på 15 000 pe som inte är taget i anspråk ännu. När belastningen ”går i taket” beror på hur snabbt VA-utbyggnaden sker och hur stor exploateringen och befolkningsökningen blir de närmaste åren. Idag är nära 12 000 personer anslutna till Ormanäs ARV.
Till grund för det fortsatta arbetet med förstudien för Ormanäs ARV ligger VA-planen för Höör och de tidigare besluten om nedläggning av reningsverken i Tjörnarp, Norra Rörum och Snogeröd för överföring till Ormanäs.
VA-planen har också identifierat ett antal utbyggnadsområden som sammantaget innebär ett betydande tillskott i belastning till Ormanäs ARV.
Den hydrauliska belastningen till anläggningen är redan idag ett bekymmer stundtals när stora mängder tillskottsvatten tillförs reningsverket vid stark nederbörd eller vid snösmältning.
Befintligt reningsverk i Ormanäs är i akut behov av upprustning och modernisering och det pågår flera mindre statushöjande åtgärder för att reningsverket ska fungera tillfredsställande under de närmsta åren. Reningsgraden är i dagsläget bra, men bedömningen är att verket inte klarar så mycket högre föroreningsbelastning än idag.
Omfattning och innehåll i förstudien
Förstudien förväntas bli relativt omfattande och innehålla flera delar som kan komma att få stor betydelse för det fortsatta arbetet. Nedan ges en överblick över vad förstudien planeras att omfatta.
Översiktlig tidplan för arbetet mot ett framtida avloppsreningsverk
Huvudmålet är att Höör ska ha kapacitet och förutsättningar för att ta om hand och behandla allt avloppsvatten som tillförs den allmänna VA-anläggningen i enlighet med gällande lagkrav och enligt den ambitionsnivå som kommunen valt för avloppsreningen. Vägen dit är lång och består av flertalet steg, vilka grovt kan beskrivas som följande:
FÖRSTUDIE FÖRPROJEKTERING TILLSTÅNDSPROCESS PROJEKTERING UPPHANDLING UTFÖRANDE
Tillståndsprocessen för ett projekt av denna dignitet kan väntas bli omfattande och bottnar i vad Ringsjön som recipient kan klara och vilka reningskrav detta kan komma att innebära. En tidsram på två till fyra år är inte orealistisk. Det kommer vara svårt att få klart besked i förväg från tillståndsgivande myndighet, dvs. länsstyrelsen, om hur de kommer att bedöma en framtida tillståndsansökan. Inriktningen i denna del bör i första skedet vara en översiktlig bedömning av realismen och bedömning av lokalisering utifrån recipienten Ringsjön.
Förstudien ska beskriva de olika stegen mot ett nytt reningsverk enligt ovan och presentera en översiktlig tidplan.
Miljökvalitetsnormer och andra krav på rening
I tillståndsprocessen som nämnts ovan förväntas frågan kring Ringsjön som klassificerad vattenförekomst enligt vattendirektivet bli en tung fråga. Västra Ringsjöns ekologiska status klassas som otillfredsställande och den uppnår ej god kemisk status. Enligt Vattenmyndighetens riskbedömning föreligger det risk att miljökvalitetsnormerna för ekologisk och kemisk status inte kommer att vara uppfyllda till 2027 (vilket är kvalitetskravet).
Dimensioneringsunderlag
Inom ramen för förstudien kommer mer detaljerade underlag tas fram på vilken framtida befolkningsmängd och vilka verksamheter reningsverket ska dimensioneras för. Belastningen på reningsverket kommer att öka succesivt i takt med att befolkningen i Höör växer, nya områden exploateras, VA-utbyggnaden framskrider och de mindre reningsverken läggs ner och överförs till det centrala reningsverket i Höör.
VA-anläggningar som byggs idag ska ha en livslängd på minst 50 år och ofta behöver man ha siktet inställt på ännu längre tidshorisont för att bygga långsiktigt hållbara lösningar. Det är dock sällan realistiskt att göra någon längre prognos för befolkningsutveckling och industrianslutningar än 50 år.
Statusbedömning och kapacitetsutredning av befintligt reningsverk
Det finns redan en hel del arbete gjort med att kartlägga status och åtgärdsbehov vid befintligt reningsverk. Förstudien behöver konkretisera tidigare utredningar och statusbedömningar för att kunna svara på frågan vilka anläggningsdelar som går att använda i ett längre perspektiv, dvs. i ett framtida avloppsreningsverk. Eventuellt måste redan utförda utredningar kompletteras med ytterligare statusbesiktning och kapacitetsutredning.
Bräddvattenhantering
Det finns idag en problematik kring hanteringen av de stora flöden som ibland förekommer i samband med stark nederbörd eller vid snösmältning. Det finns en bräddvattenhantering vid gamla reningsverket, som idag är en pumpstation, vars funktion det diskuteras kring. Det är också en fråga för vad tillståndet reglerar gällande bräddvattenhantering. Förstudien ska belysa även denna frågan och väga in bräddvattenhanteringen i det fortsatta arbetet med nytt tillstånd och teknisk lösning.
Lokalisering, plan- och markfrågor
I Höörs kommuns översiktsplan har område lämpligt för utbyggnad av reningsverket pekats ut. Förstudien bör behandla markfrågan och vad det innebär att ta ny mark i anspråk. Nuvarande avloppsreningsverk i Ormanäs ligger inom skyddsområde för vattentäkt och berörs av olika riksintressen. Ringsjön är dessutom reservvattentäkt för Sydvatten och badvatten. De olika skydden och intressena kan få betydelse för utformningen av framtidens reningsverk.
Förstudien bör också behandla frågor som rör säkerhet och som kan få praktiska konsekvenser för den framtida lokaliseringen, såsom att vägen till och från reningsverket ska vara anpassad för de transporter som sker i form av kemikalietransporter, slambilar, etc.
Reningskrav och utbyggnad med ny teknik
Det bör ingå en omvärldsbevakning och en analys av vilka nya tekniker som kan bli aktuella för Ormanäs reningsverk. Förstudien ska också belysa de krav på rening som anläggningen kan behöva leva upp till. Det pratas numera mycket om läkemedelsrening och återanvändning av avloppsvatten är nytt i branschen. Mycket hänger på vad Länsstyrelsen kan komma att kräva som villkor för verksamheten, men också vilken ambition kommunen väljer att ha gällande reningsgrad utöver de lagstadgade.
Översiktlig studie av delar som ska ingå i miljökonsekvensbeskrivningen
Inom ramen för tillståndsprocessen kommer en miljökonsekvensbeskrivning att behöva tas fram som ska godkännas av länsstyrelsen. Förstudien bör belysa det nya reningsverket i ljuset av vad verksamheten kommer att betyda gällande utsläpp till luft och vatten, uppkommet avfall, lukt, buller, transporter samt beaktande av friluftsliv med mera.
Gällande avfallshanteringen behöver slamfrågan belysas utifrån gällande lagstiftning och vilka möjligheter till användning eller omhändertagande som finns för avloppsslammet från Ormanäs reningsverk.
Tidplan och organisation för förstudien
Uppdragets omfattning förankras i KSau den 9 november 2021 med efterföljande beslutsgång för beslut i KS den 23 november. Det innebär att uppstart av förstudien kan ske i december. Resultatet av förstudien beräknas kunna presenteras KSau under hösten 2022.
Förstudien föreslås genomföras med hjälp av konsulttjänster från EnviDan AB med Mittskåne Vatten som projektägare. Avrop av konsulttjänsten kan göras från ramavtal som samhällsbyggnadsförvaltningen i Höör har tecknat med konsulten.
Mycket av arbetet med förstudien kan utföras av Mittskåne vattens egen personal. För förankring av underlaget för studien och för informationsutbyte kommer olika delar av samhällsbyggnadssektorn och miljöenheten att beröras och involveras. Formerna för samarbetet och tillgängliga resurser föreslås klarläggas genom ett informations- och startmöte i samband med uppstarten av förstudien.
För politisk förankring av arbetet med förstudien föreslås att rapportering sker löpande till KSau samt att information delges VR-nämnden.
Finansiering av förstudien
Det är mycket svårt att förutspå hur många timmar konsulter och personal på Mittskåne vatten kommer att behöva lägga på förstudien. Det kan under arbetets gång framkomma oklarheter som behöver belysas ytterligare för att ge bra underlag för det vidare arbetet. En grov uppskattning av konsultarvode och intern tid för arbetsgruppen ger att förstudien kan komma att kosta mellan 700 och 900 tkr.
Finansiering av förstudien tas ur Kommunstyrelsens investeringsreserv. Vid beslut om genomförande av investering efter avslutad förstudie läggs de upparbetade kostnaderna över på VA-kollektivet som investering.
Yrkanden
Camilla Källström (M), Stefan Liljenberg (SD), Erik Mårtensson (KD) och Stefan Lissmark (S) yrkar bifall till kommunstyrelsens förslag till beslut.
Stefan Lissmark(S) yrkar tillägg med följande:
Mittskåne Vatten ges i uppdrag att lyfta VA-planen för diskussion och eventuell omprövning.
Beslutsordning
Ordföranden frågar om kommunstyrelsen bifaller kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut och finner frågan med ja besvarad.
Ordföranden ställer härefter Stefan Lissmarks (S) tilläggsyrkande mot förslag om avslag och finner att kommunstyrelsen beslutar att avslå tilläggsyrkandet.
Beslutsunderlag
1.Tjänsteskrivelse Förstudie utbyggn Ormanäs reningsverk 2021_slutlig.docx.pdf
2. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §271).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2020/1068
§ 237	Inriktningsbeslut framtida vattenförsörjning för Hörby och Höörs kommun
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
1. Ge kommundirektören i uppdrag att inleda förhandling med Sydvatten AB för en eventuell anslutning.
2. Ge kommundirektören i Höörs kommun i uppdrag att undersöka möjligheterna till ny lokalisering av egen vattentäkt alternativt tillsammans med Hörby kommun.
 
Ärendebeskrivning
Höörs vattenförsörjning behöver förstärkas. I nuläget försörjs Höörs tätort från Karlsviks vattenverk. Ytterligare vattenverk finns i Norra Rörum och Tjörnarp. Dricksvattentäkterna i Tjörnarp och Norra Rörum klarar behovet för de mindre orterna för den närmaste tiden, men läget är mer osäkert på lång sikt.
 Nulägesbeskrivning
Kapacitetstaket är nått för Karlsviks VV
I tjänsteskrivelsen visas dygnsproduktionen för utgående vatten från Karlsviks vattenverk under januari 2021-augusti 2021. I tjänsteskrivelsen visas dygnsproduktionen under 2021 i blått tillsammans med prognos för de närmaste 6 åren i rött. Prognosen är räknad med 250 personers ökning per år samt utbyggnad av Holma och Jularp - Sjunnerup som är de områden som är beslutade. Den horisontala linjen visar den tekniska kapaciteten på Karlsviks VV idag. I början av året var det relativt mycket vattenläckor och i juni var det varmt med hög förbrukning innan bevattningsförbud och uppmaning till sparsamhet infördes vid midsommar. Detta kan ses i diagrammet med en tydlig nedgång i slutet av juni och framåt. Vattenläckorna har ökat de senaste åren enligt den statistik som tas fram varje år i samband med rapportering till VASS (Svenskt Vattens rapporteringssystem). Den totala förlusten är dock inte onormalt stor jämfört med andra organisationer (median 20-21%). Slutsatsen av detta skulle kunna ses som att med nuvarande utformning av vattenverket klaras de närmaste 6 åren, men med mycket liten marginal. Det innebär att beslut om bevattningsförbud på sommaren kan behöva tas varje sommar framöver och våra system för läcksökning och åtgärdande av vattenläckor behöver förbättras. Men 6 år går snabbt och oavsett hur vattenförsörjningen ska lösas behöver arbetet med förstärkning igång snarast.
Vad är möjligt att göra?
Går det att ta ut mer råvatten från befintliga vattentäkter?
Dricksvattentäkterna vid Orup och Ormanäs kan inte utnyttja den vattendom som finns då det redan vid nuvarande uttag ger en sänkning i grundvattennivån i täkterna. Det innebär i praktiken att det inte går att öka grundvattenuttaget eller anlägga några nya brunnar i samma grundvattenmagasin. Det gör att situationen är akut och ny vattentäkt behöver ordnas som ligger utanför de vattentäktsområden som används idag. Svaret är alltså nej.
Befintligt vattenverk vid Karlsvik är svårt att bygga ut på grund av platsbrist och att marken är privatägd.
Oavsett om vattenförsörjning ska ske genom nya vattentäkter eller anslutning till Sydvatten behöver vattenverket byggas om och ut eller anpassas till att ta emot vatten från överföringsledning. Marken som vattenverket är byggt på ägs av Specialfastigheter Sverige AB och kommunen bör undersöka om möjligheter till att förvärva marken som vattenverket står på. Detta bör göras oavsett lösning.
Kan man hitta nya grundvattentäkter?
Möjligheterna att hitta nya grundvattentäkter inom kommunen bedöms som mycket små, vilket gör att det troligtvis blir nödvändigt att leta vattentäktsområde utanför kommungränsen. Området vid Häggenäs bedöms som möjligt utifrån hydrogeologiskt perspektiv. Det finns dock inte någon kommunal mark där så markförvärv eller markavtal behövs för att få tillgång till mark. Svar: Ja, kostnadsbilden är dock osäker. Men frågan bör utredas vidare parallellt med nedanstående.
Samverkan med Sydvatten är möjlig genom överföringsledning från Stehag.
En förutsättning för ett avtal med Sydvatten för Höörs del bör vara att befintliga vattentäkter, åtminstone delvis, behöver kunna vara i drift för att säkerställa reserv- och nödvatten. Diskussioner med Sydvatten bör inledas inom det snaraste.
Yrkanden
Stefan Liljenberg (SD) och Stefan Lissmark (S) yrkar bifall till kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut.
Stefan Lissmark(S) yrkar tillägg med följande:
Kommundirektören uppdras att undersöka hur vi kan skydda enskilda vattentäkter.
Beslutsordning
Ordföranden frågar om kommunstyrelsen bifaller kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut och finner frågan med ja besvarad.
Ordföranden ställer härefter Stefan Lissmarks (S) tilläggsyrkande mot förslag om avslag och finner att kommunstyrelsen beslutar att avslå tilläggsyrkandet.
Beslutsunderlag
1. Tjänsteskrivelse.pdf
2. Nämnden för VA och Räddningstjänst 2021-10-04.pdf
3. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §272).doc.pdf	

Dnr KSF 2021/997
§ 238	Utvidgning av verksamhetsområde för allmänna vattentjänster, Ekeröd 6:11, Höörs kommun
Beslut
Kommunstyrelsen föreslår kommunfullmäktige besluta:
Fastställa utökning av verksamhetsområdet för vatten, spillvatten, dagvatten gata och dagvatten fastighet, med fastigheten Ekeröd 6:11, enligt bilagd fastighetsförteckning och karta.
Ärendebeskrivning
Enligt 6§ Lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster skall kommunen bestämma det verksamhetsområde inom vilket vattentjänster behöver ordnas. De aktuella vattentjänsterna är tillhandahållande av vatten samt bortledande av dagvatten gata, dagvatten fastighet och spillvatten. Det kan finnas behov av olika vattentjänster inom olika geografiska områden vilket gör att verksamhetsområdet för respektive vattentjänst kan se olika ut.
Förslag om utökning av verksamhetsområde för vatten och spillvatten med fastigheten Ekeröd 6:11
Beslutsunderlag ses i bilagor 1 och 2.
Ny detaljplan antagen av Kommunstyrelsen i Höörs kommun 2020-12-01, § 214, Laga kraft 2020-12-25 utgör grunden för beslutet. Enligt planbeskrivningen ska området förses med allmänna vattentjänster för samtliga vattentjänster.
Beslutsunderlag
1. Nämnden för VA och Räddningstjänst 2021-10-04 (2021-10-04 VR §84).doc.pdf
2. Tjänsteskrivelse.docx.pdf
3. Nytt VO Ekeröd 6_11.pdf
4. Nytt VO Ekeröd 6_11 översikt.pdf.pdf
5. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §274).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2021/998
§ 239	Upphävande av vattenskyddsområde med skyddsföreskrifter för Tjörnarps VV, Höörs kommun
Beslut
Kommunstyrelsen föreslår kommunfullmäktige besluta:
1. Upphäva det fastställda vattenskyddsområdet för Tjörnarps vattenskyddsområde med tillhörande skyddsföreskrifter, daterat 2006-02-15.
2. Upphävandet ska gälla från det datum Länsstyrelsen beslutat om nytt vattenskyddsområde med tillhörande skyddsföreskrifter och beslutet vunnit laga kraft.
Ärendebeskrivning
Gällande vattenskyddsområde och skyddsföreskrifter för Tjörnarps vattenverk är fastställda enligt beslut i kommunfullmäktige, daterat 2006-02-15.
Med anledning av att det tillkommit fler brunnar i berg, att uttagsbrunnar i jord tagits ur bruk samt att tillstånd erhållits för större uttag än tidigare föranleder ett behov av uppdatering och anpassning till gällande lagar och förordningar. Syftet med vattenskyddsområdet är att ge vattenförekomsten vid Tjörnarp, som används som vattentäkt för Höörs kommun, ett tillräckligt bra skydd så att råvattnets kvantitet säkras i ett långsiktigt perspektiv samtidigt som dess kvalitet inte försämras. Vattenskyddsområdet är, vid sidan om övrig lagstiftning, ett underlag vid samhällsplanering, tillsyn och prövning.
Mittskåne Vatten har därför ansökt hos Länsstyrelsen om fastställande av nytt vattenskyddsområde med nya föreskrifter jämlikt 7 kap. 21, 22 och 30 §§ miljöbalken. Då besluten är tagna av två olika myndigheter behöver gällande vattenskyddsområde och skyddsföreskrifter upphävas och nytt beslut tas.
Upphävandet ska gälla från det datum Länsstyrelsen beslutat om nytt vattenskyddsområde med tillhörande skyddsföreskrifter.
Beslutsunderlag
1. Nämnden för VA och Räddningstjänst 2021-10-04 (2021-10-04 VR §83).doc.pdf
2. Tjänsteskrivelse.docx.pdf
3. Föreläggande om yttrande över förslag till beslut.pdf
4. BeslutsförslagVattenskyddsområdeTjörnarpLST.pdf
5. Bilaga 1 KartaVSOTjörnarp.pdf
6. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §275).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2021/999
§ 240	Uppdrag till Räddningstjänsten Skånemitt att slutföra handlingsprogram om lagen om skydd mot olyckor
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
Nämnden för VA- och Räddningstjänst uppdras att ta fram ett handlingsprogram om lagen om skydd mot olyckor som ska översändas till kommunstyrelsen för fastställande.
Ärendebeskrivning
Föreskrifterna för handlingsprogram enligt lagen om skydd mot olyckor har förändrats i grunden. Tidigare skulle handlingsprogrammet beskriva hur kommunens samtliga sektorer skulle arbeta med det olycksförebyggande arbetet. Handlingsprogrammet beslutades då av kommunfullmäktige.
De nya föreskrifterna stadgar att handlingsprogrammet numera, med start 2022-01-01, endast ska omfatta räddningstjänstens räddningsinsatser vid fredstida förhållanden och under höjd beredskap.
Nämnden för VA- och Räddningstjänst har nu vänt sig till kommunstyrelsen för att få i uppdrag att besluta om ett nytt handlingsprogram.
 
MSBFS 2021:1 3 §:
”Kommunens handlingsprogram för förebyggande verksamhet och räddningstjänst ska omfatta de olyckor som kan leda till räddningsinsats vid fredstida förhållanden. Handlingsprogrammet för räddningstjänst ska även omfatta förhållanden under höjd beredskap. Handlingsprogrammet ska återge faktiska och förväntade förhållanden i kommunen avseende riskbild, mål, förmåga och verksamhet. Kommunens beskrivningar ska ske på en övergripande nivå.”
 
Enligt kommunstyrelsens reglemente 1.4.7 ansvarar kommunstyrelsen för kommunens uppgifter under höjd beredskap:
Säkerhet och kris
Styrelsen ansvarar för kommunens uppgifter enligt lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap samt lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap (Krisledningsnämnd).
Krisledningsnämndens verksamhet regleras i särskilt reglemente.
Styrelsen utser ledamot till hemvärnsråd enligt hemvärnsförordningen (1997:146).
 
VA- och räddningstjänstnämndens reglemente 4.1 stadgar nämndens ansvar för samordning och planering:
4.1	Räddningstjänst
Nämnden svarar för de uppgifter som enligt lag ska fullgöras av en nämnd som svarar för räddningstjänst. Nämnden ansvarar för kommunens uppgifter enligt lag (2003:778) om skydd mot olyckor avseende räddningstjänst och brandförebyggande verksamhet.
 
Uppgifter som ingår är:
Ansvara för en effektiv räddningstjänst i hela Höörs och Hörby kommuner.
Arbeta för att minska risken för och följderna av bränder och andra olyckor för alla som bor, vistas eller verkar i kommunerna, såväl i fred som under höjd beredskap.
Svara för information, utbildning och rådgivning inom bandskyddsområdet.
Hålla kommunernas handlingsprogram för förebyggande mot olyckor och räddningstjänst uppdaterade.
Ansvara för rengöring (sotning) och brandskyddskontroll
Ansvara för arbetet med att samordna kommunernas krisberedskap samt kommunernas planering av höjd beredskap och civilt försvar.
 
Nämnden ska även:
Pröva tillstånd för hantering av brandfarliga och explosiva varor
Utöva tillsyn enligt lag (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor.
Vara sakkunnig i brandskyddsfrågor i byggprocessen (Plan- och bygglag (2010:900), PBL).
 
Kommunfullmäktige i respektive kommun beslutar om fastställande av taxor inom detta ansvarsområde.
 
Nämnden ska löpande informera respektive kommunstyrelse om sina insatser eftersom kommunstyrelserna ansvarar för krisledningsnämnden.
 
Slutsats
Handlingsprogrammet ska beslutas politiskt och kommunstyrelsen har det övergripande ansvaret. Med nuvarande laglydelse är det närmast till hands att kommunstyrelsen beslutar om handlingsprogrammet, det finns dock möjlighet att låta VA- räddningstjänstnämnden få delegation.
Beslutsunderlag
1. Tjänsteskrivelse Handlingsprogram enligt lag om skydd mot olyckor, reformerad lagstiftning 210929.pdf
2. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter och allmänna råd om innehåll och struktur i kommunens handlingsprogram för förebyggande verksamhet och räddningstjänst (MSB 2021:1).	
3. Nämnden för VA och Räddningstjänst 2021-10-04 (2021-10-04 VR §72).pdf	
4. VR-nämndens beslut om att slutföra arbetet med handlingsprogram - lagen om skydd mot olyckor.pdf
5. TjänsteskrivelsehandlingsprogramLSO.pdf	
6. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §276).doc.pdf
 
_____	

Dnr KSF 2021/1103
§ 241	Samverkansavtal om en gc-port under väg 23 i Tjörnarp inom vägplan för väg 23 Tjörnarp-Sandåkra
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
1. Överenskommelsen i den del som avser en gc-port under väg 23 i Tjörnarp i enlighet med framtaget förslag till samverkansavtal godkänns.
2. Samhällsbyggnadschefen uppdras att slutförhandla och underteckna reviderat samverkansavtal, varvid tvingande åtaganden från Höörs kommun avseende anslutande gc-vägar ska utgå. 

Ärendebeskrivning
Framtaget förslag till samverkansavtal är godtagbart i den del som avser gc-porten. Avtalet ska dock inte innehålla några skall-krav gällande de anslutande gc-vägarna inklusive belysningen av dessa, eftersom de i sin helhet finansieras av kommunen. Detta har påpekats för trafikverket och ett reviderat avtalsförslag inväntas.
Yrkanden
Johan Svahnberg (M) yrkar bifall till kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut.
Roger Stenberg (SD) yrkar tillägg med följande:
Den gc-tunnel som byggs ska vara fullgod.
Beslutsordning
Ordföranden frågar om kommunstyrelsen bifaller kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut och finner frågan med ja besvarad.
Ordföranden ställer härefter Roger Stenbergs (SD) tilläggsyrkande mot förslag om avslag och finner att kommunstyrelsen beslutar att avslå tilläggsyrkandet.
Beslutsunderlag
1. Samverkansavtal om en gc-port under väg 23 i Tjörnarp för väg 23 Tjörnarp-Sandåkra 20211029.docx.pdf
2. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §289).doc.pdf
3. Samverkansavtal om en gc-port under väg 23 i Tjörnarp för väg 23 Tjörnarp-Sandåkra 20211116.pdf Reviderat
_____	

Dnr KSF 2021/1086
§ 242	Uppsägning av nyttjanderättsavtal för Höör Rolsberga 9:2
Då Martin Olsson (C) anmält jäv i ärendet är han inte närvarande under denna punkt. Martin Olsson (C) ersätts av Susanne Andersson (M).
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
Gällande nyttjanderättsavtal för Höör Rolsberga 9:2 sägs upp.
Ärendebeskrivning
2021-05-24 tecknade kommunen avtal med Gudmuntorps frivilliga brandkårs kamratförening för att säkerställa brandvärnet i Rolsberga. I detta avtal åtar sig Gudmuntorps frivilliga brandkårs kamratförening att tillhandahålla lämpliga lokaler. Kommunen har idag ett nyttjanderättsavtal på fastigheten Höör Rolsberga 9:2 som tecknades med syfte att säkerställa lokaler för räddningstjänsten. Detta nyttjanderättsavtal löper ut 2025-02-12 och frågan har nu aktualiserats av Gudmuntorps frivilliga brandkårs kamratförening genom förfrågan om kommunen kan frånträda avtalet i förtid så de kan teckna ett nytt nyttjanderättsavtal med fastighetsägaren. 
 
Då det inte föreligger någon rätt för kommunen att förlänga befintligt avtal och nytt avtal är tecknat med Gudmuntorps frivilliga brandkårs kamratförening där de förbinder sig att tillhandahålla lämpliga lokaler bedöms det som möjligt att frånträda nyttjanderättsavtal i förtid. 
 
Ekonomiska konsekvenser 
Frånträdet av nyttjanderättsavtalet bär inte med sig några kostnader. 
Beslutsunderlag
1. TjänsteskrivelseRolsbergaräddningsvärn.docx
2. Överenskommelse om samverkan Gudmuntorps frivilliga brandkårs kamratförening 210425. Undertecknad.pdf
3. Önskan från Kamratföreningen Gudmuntorp om att ett nyttjanderättsavtal upphör.msg.pdf
4. Nyttjanderättsavtal Rolsberga 9;2.pdf
5. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §277).doc.pdf
 
_____	

Dnr KSF 2021/1087
§ 243	Samarbetsavtal Höörs Ishall AB
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
1. Avtalsförslaget godkänns.
2. Samhällsbyggnadschefen ges i uppdrag att teckna avtal med Höörs Ishalls AB.
Reservation mot beslutet
Jill Andersson (S) och Stefan Lissmark (S) anmäler muntlig reservation mot beslutet att avslå tilläggsyrkandet.
Ärendebeskrivning
Samarbetsavtalet mellan Höörs kommun och Höörs Ishall AB löper ut 2021-12-31. Under 2022 planerar Höörs kommun att se över kriterier för och nivåerna på anläggnings- och driftsbidragen för att kunna ta ett helhetsgrepp och likställa bidragen för kommunens samtliga föreningar.
 
Samhällbyggnadssektor föreslår att ett nytt ettårigt avtal med möjlighet till ett års förlängning tecknas för perioden fram till dess att resultatet av ovanstående översyn är klart. Inriktningen är att Höörs Ishall AB under avtalets löptid arbetar fram en utvecklingsplan för ishallen. Ishallsbyggnaden byggdes 1974. Det föreligger ett behov av bl.a. nya energieffektiva lösningar och fler omklädningsutrymmen samtidigt som de två föreningarna som nyttjar ishallen, Frosta Hockey och Höörs konståkningsförening, är växande föreningar som båda efterlyser mer istid.
 
Det nya avtalet skiljer sig ifrån det ursprungliga genom:
ett uppdaterat borgensåtagande.
att ishallsfastigheten övergår till Höörs kommun istället för HFAB om avtalet av någon anledning upphör.
att krav på möten angående uthyrning, fördelning av ytor, drift och skötsel är borttaget.
att krav på samverkan med Höörs Föreningsallians är borttaget.
 
Kostnader enligt samarbetsavtalet uppgår till 1 697 189 kronor exkl. moms för 2022 och ryms inom den av kommunstyrelsen föreslagna budgeten för 2022. Ersättningen är uppräknad med september månads KPI och kommer att uppdateras när oktober månads KPI blir tillgängligt den 15 november. Bolaget godkänner genom avtalet kommunens nya borgenspolicy enligt vilken en borgensavgift om 0,4% utgår. Detta beräknas generera en intäkt om ca 9000 kronor om året.
 
Nollalternativet – om kommunen inte tecknar nytt avtal.
Befintligt avtal löper ut 2021-12-31 och utan en förlängning står ishallsbolaget utan större delen av sin finansiering och en konkurs är sannolik. Vid en eventuell konkurs så ska enligt gällande avtal HFAB överta byggnaden och kommunen samtliga inventarier. Det kommer sedan ligga på kommunen att bedriva ishallsverksamheten därefter. Kommunen saknar idag organisation för att bedriva verksamhet i ishallen och ett uppehåll efter en eventuell konkurs är sannolik. Kostnaden för att bedriva en ändamålsenlig verksamhet i omfattning som den nuvarande bedöms överstiga det bidrag som samarbetsavtalet reglerar.
Yrkanden
Jill Andersson (S) yrkar tillägg med följande:
Kommunens revisorer får ta del av bolagets räkenskaper.
Beslutsordning
Ordföranden frågar om kommunstyrelsen bifaller kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut och finner frågan med ja besvarad.
Ordföranden ställer härefter Jill Anderssons (S) tilläggsyrkande mot förslag om avslag och finner att kommunstyrelsen beslutar att avslå tilläggsyrkandet.
Beslutsunderlag
1. Tjänsteskrivelse avtal 20211031.docx
2. Samarbetsavtal mellan Höörs kommun och Höörs Ishall AB, bilaga 1
3. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §277).doc.pdf

_____	

Dnr KSF 2021/1061
§ 244	Kommuninvest – remissvar med anledning av föreslagen riskskatt
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
1. Ställa sig positiv till åtgärdspaket 3.
2. Ställa sig positiv till en prisdifferentiering upp till 7 baspunkter, vilket motsvarar riskskatten.
Ärendebeskrivning
Bakgrund
Regeringen har lämnat förslag om en riskskatt som omfattar samtliga banker och kreditinstitut med skulder vid beskattningsårets ingång som överstiger 150 miljarder kronor. Kommuninvest, som är kommunens långivare, tillsammans med ytterligare 8 banker och kreditinstitut omfattas av riskskatten. Förslaget innehåller en kostnad om 0,05 procent av skulderna 2022 och 0,06 procent av skulderna från 2023.
Lagstiftningen ska gälla från 1 januari 2022.
Förslaget finns beräkningsmässigt med i regeringens budgetproposition och beräknas ge intäkter om ca 6 miljarder kronor.
För kommunsektorn beräknas kostnaden uppgå till 280 miljoner kronor 2022 och 330 miljoner kronor från 2023. Troligtvis ökar kostnaden ytterligare för kommande år då kommunsektorn står inför stora investeringar med en ökande låneskuld.
Riskskatten betalas av Kommuninvest, vars kostnad för riskskatten motsvarar 7 baspunkters höjning av utlåningsräntan. Detta leder till att samverkan på det finansiella området missgynnas kraftigt och fördelarna med storskaligheten vid upplåning reduceras kraftigt.
De medlemmar som har sin upplåning i egna marknadsprogram omfattas inte av riskskatten.
Kommuninvest överväger åtgärder för att finansiera riskskatten:
Ränta på insatskapital och återbäring.
Långsiktig målnivå är att fortsätta ge medlemmarna en ränta på insatskapitalet om 2 procentenheter över riksbankens reporänta. Med anledning av riskskatten kan målnivån sänkas under några år.
Marginal/buffert i prissättningen
Basmarginalen uppgår för närvarande till 13,2 baspunkter där riskbufferten uppgår till 2,3 baspunkter. Kommuninvest överväger att sänka bufferten med 1 baspunkt. Risken för negativt resultat ökar.
Ränta på nyutlåning
Om hela riskskatten ska finansieras genom högre räntenetto behöver basmarginalen höjas med 7 baspunkter. Det tar drygt 3 år innan räntenettot i linje med den nya marginalen.
Höjt pris på utestående lån
Kommuninvest har juridisk rätt att kompensera sig för kostnader som tillkommer från myndighetsbeslutför de lån som beviljats under de allmänna villkor som infördes i början av 2017. Om sådan kompensation införs, har kunderna rätt att säga upp lånen vid nästa ränteförfall.
Prisdifferentiering
Minskade kostnader för Kommuninvestkoncernen
Arbete pågår för att utreda förutsättningarna för att genomföra åtgärder och analysera vilka konsekvenser åtgärderna får för verksamheten, kunder och medlemmar och hur detta kan hanteras
 
Åtgärdspaket 1
Genomsnittlig årlig kostnad för ränta på insatskapital 2021-2024 = 3,2 bp
Ränta på insatskapital
• Genomsnittlig ränta under innevarande kapitaliseringsperiod motsvarar 1,5 %.
• Årlig målnivån för ränta på insatt kapital: 2021 = 2,0%, 2022 – 2024 = 1,0 %.
Avgift eller räntehöjning på utestående lån
• Avgift på utestående lån om 2 baspunkter 2022 och 2023.
Prissättning på ny utlåning
• Prishöjning på ny utlåning, 3,4 – 5,7 baspunkter beroende på riskbuffertens storlek.
• Kostnadsberäkningen utgår från att riskbufferten sänks från 2,3 till 1,3 baspunkter.
Kostnadsbesparingar
• 10 % i Bolaget
• 20% i Föreningen
• Motsvarar 0,5 baspunkter
Åtgärdspaket 2
Genomsnittlig årlig kostnad för ränta på insatskapital 2021-2024 = 2,9 bp
Ränta på insatskapital
• Genomsnittlig ränta under innevarande kapitaliseringsperiod motsvarar 1,4 %.
• Årlig målnivån för ränta på insatt kapital: 2021 = 2,0%, 2022 = 0,5%, 2023 = 1,0% och 2024 = 1,5 %.
Avgift eller räntehöjning på utestående lån
• Avgift på utestående lån om 1 baspunkt 2022, 2023 och 2024.
Prissättning på ny utlåning
• Prishöjning på ny utlåning, 3,4 – 5,7 baspunkter beroende på riskbuffertens storlek.
• Kostnadsberäkningen utgår från att riskbufferten sänks från 2,3 till 1,3 baspunkter.
Kostnadsbesparingar
• 10 % i Bolaget
• 20% i Föreningen
• Motsvarar 0,5 baspunkter
Åtgärdspaket 3
Genomsnittlig årlig kostnad för ränta på insatskapital 2021-2024 = 2,3 bp
Ränta på insatskapital
• Genomsnittlig ränta under innevarande kapitaliseringsperiod motsvarar 1,1 %.
• Årlig målnivån för ränta på insatt kapital: 2021 = 2,0%, 2022 = 0,0%, 2023 = 0,5%och 2024 = 1,0 %.
Avgift eller räntehöjning på utestående lån
• Ingen avgift på utestående lån.
Prissättning på ny utlåning
• Prishöjning på ny utlåning, 3,4 – 5,7 baspunkter beroende på riskbuffertens storlek.
• Kostnadsberäkningen utgår från att riskbufferten sänks från 2,3 till 1,3 baspunkter.
Kostnadsbesparingar
• 10 % i Bolaget
• 20% i Föreningen
• Motsvarar 0,5 baspunkter
Höörs kommun har en medlemsinsats om 15 770 000 kronor och befintliga lån om 242 000 000 kronor.
Årlig påverkan enligt åtgärdspaketen för kommunen:
 
För kommunen får åtgärdspaket 2 minst påverkan. Inkluderas hela kommunkoncernen blir åtgärdspaket 3 det mest fördelaktiga.
 
Prissättning på ny utlåning och kostnadsbesparingar är samma i de olika förslagen.
Prisdifferensiering
Bolaget erbjuder för närvarande en rabatt på -2 baspunkter för hållbara lån samt lån som förfaller på samma datum som Bolagets K-obligationer. Dessa rabatter gäller för samtliga kundgrupper. Bolaget prisdifferentierar vid behov utifrån marknadssynpunkt mellan olika kundgrupper. Detta görs för att Bolaget ska ha möjlighet att erbjuda konkurrenskraftiga priser till samtliga kunder. Prisdifferentieringen uppgår till maximalt 10 baspunkter.
Då flera större kommuner har möjlighet att låna upp pengar genom egna obligationsprogram och därmed undvika riskskatten så föreslår Kommuninvest att man ska inför prisdifferentiering för sina medlemmar. Skulle samtliga större medlemskommuner välja att låna på egen hand så finns en risk att upplåningsvillkoren för Kommuninvest försämras vilket skulle få en negativ effekt för samtliga kvarvarande medlemmar. Kommuninvest har föreslagit en prisdifferentiering på upp till 10 baspunkter för att motverka detta. Höörs kommun anser att det är skäligt att prisdifferentieringen uppgår till 7 baspunkter då det motsvarar merkostnaden för riskskatten.
Beslutsunderlag

1. Tjänsteskrivelseremissriskskatt 211101.docx
2. Extra medlemssamråd 14-19 okt 2021.pdf
3. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §279).doc.pdf
 
_____	

Dnr KSF 2021/1058
§ 245	Taxa enligt miljöbalken m.m.
Beslut
Kommunstyrelsen föreslår kommunfullmäktige besluta:
1. Miljöenhetens förslag till taxa för prövning och tillsyn enligt miljöbalken m. fl. områden inom Höörs kommun antas och börjar att gälla 2022-01-01.
2. Timtaxan höjs till 1 017 kronor enligt kommunens kostnadsutveckling från och med 2022-01-01.
3. Tillstånds- och tillsynsnämnden får i uppdrag av kommunfullmäktige att från och med 2022-01-01 besluta om indexuppräkning av taxa för prövning och tillsyn enligt miljöbalken m. fl. områden inom Höörs kommun enligt Prisindex för kommunal verksamhet (PKV). Indexuppräknad taxa anmäls till kommunstyrelsen och kommunfullmäktige.
4. Taxa för prövning och tillsyn enligt miljöbalken m.m. inom Höör kommun som antogs av kommunfullmäktige 2019-03-27, § 37, KSF 2018/516 upphör att gälla 2022-01-01.
Ärendebeskrivning
Sammanfattning
Tillstånds- och tillsynsnämnden har föreslagit en ny taxa för sina respektive olika verksamhetsområden. Förslaget ändrar tidigare taxa så att den anpassas efter lagändringar och nya mallar från SKR. Taxan omfattar alla de områden som ingår under miljöenhetens delegation.
Tillstånds- och tillsynsnämnden avvaktar SKR:s arbete med att ta fram nya taxeunderlag som kommer att möjliggöra efterhandsdebitering. Förutsatt att nya mallar kommer från SKR kommer nämnden att föreslå en ny taxa som bygger helt på eftertaxering under 2023/2024. Ändringarna kan även komma att föreslås successivt om arbetet dröjer. Exempelvis kan den del som avser livsmedel komma att vara klar först.
Taxeändringarna är nödvändiga för att säkerställa finansieringen för tillsyn inom miljöskydd, hälsoskydd, livsmedel och ALT (alkohol, läkemedel och tobak). Miljöenheten är för liten enhet för att ha utrymme att på ett säkert sätt arbeta fram en helt ny taxa utan stöd från mallar från SKR varför mallar bör avvaktas även om det finns en tydlig politisk vilja att övergå till eftertaxering. 
Länsstyrelsen förordar att miljötillsynen till 75 % ska vara avgiftsfinansierad, resterande del ska vara skattefinansierad. Taxeändringarna är en del av arbetet att uppnå 75 % självfinansiering. Därutöver pågår arbete med tidsredovisning, noggrann verksamhetsplanering, uppföljning samt nyckeltal.
Hur påverkas olika verksamheter av den nya taxan? Dels ökar timkostnaden från 995 kr till 1 017 kr, dvs med 22 kr per timme. För verksamheter som debiteras årlig avgift utgår antal timmar per objekt från SKR:s schablon för att öka likabedömningen i landet, tidigare utgick man från den enskilde handläggarens bedömning av hur lång tid den årliga granskningen behöver. Viss justering av avgiften kan fortfarande ske om en verksamhet är skötsam. Upptäcks avvikelser kan ytterligare debitering ske om ytterligare tid behövs för att följa upp avvikelserna.
Exempelvis debiterades 7 timmar för en B-verksamhet med kod VK 1.10-i (lantbruk med 40 000 fjäderfä/ 2000 växande grisar/ 750 suggor/400 nötkreatur m.m.) enligt nu gällande taxa vilket ökas till 9 timmar i föreslagen taxa. Precis som tidigare kan avgiften sättas ner om det finns skäl för det.
Ett annat exempel är en U-verksamhet (VK 50.10-2), biltvätt som hanterar mellan 1 000 och 15 000 biltvättar per år. Tidigare debiterades 7-8 timmar, nu föreslås 9 timmar.
Ekonomiska konsekvenser
Den nya taxan kommer innebära att intäkt av fasta avgifter höjs från 1 136 TKR till 1 383 TKR. För rörlig tillsyn bedöms intäkterna öka från ca 460 TKR till 470 TKR.
Beslutsmotivering
En ny timtaxa tas fram med anledning av ändringar i timavgiften enligt prisindex för kommunal verksamhet vilket innebär en förändring från 995 kr/timme till 1017 kr/timme. Utgångspunkt för indexuppräkningen är september månad 2021 och utgår ifrån Prisindex för kommunal verksamhet (PKV). Prisindexet baseras på kommunernas kostnadsutveckling. PKV uppdateras vid varje ny skatteunderlagsprognos. Höjningen av timtaxa för år 2022 är 2,2 %.
Taxan är till för att uppnå en kostnadstäckningsgrad på cirka 70-75 % mellan de fyra kategorierna: Styrd tillsyn, Behovsbaserad tillsyn, Händelsestyrd tillsyn och Skattefinansierad tillsyn. Tillsyn ska inte bekostas av skattefinansieringen.
Enligt 7 § i förordningen (1998:900) om tillsyn enligt miljöbalken ska tillsynsmyndigheten ha tillräckligt med resurser och kompetens för att ha möjlighet att bedriva en tillsyn med hög kvalitet, därför är det viktigt att kommunen använder sig av möjligheten till avgiftsuttaget. Nämnden är ansvarig för att det ska finnas tillräckligt med resurser för att fullgöra tillsynsansvaret.
Taxan ska även vara en utgångspunkt för en mer effektiv och likformig tillsyn.
Höjning av taxan baseras på kommunens kostnadsutveckling som kommer ge en tillräcklig kostnadstäckning för miljöenhetens ansvarsområden.
Yrkanden
Olle Krabbe (V) yrkar återremiss av taxeförslaget. Taxan ska utformas så att verksamheter som betalar årlig avgift också ska få tillsyn samma år.
Rolf Sttreijffert (SD) ställer sig bakom Olle Krabbes (V) yrkande.
Beslutsordning
Ordföranden ställer Olle Krabbes (V) yrkande mot kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut och finner att kommunstyrelsen beslutar i enlighet med kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut.
Omröstning begärs.
Kommunstyrelsen godkänner följande beslutsordning:
JA = Bifall till kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut.
NEJ = Bifall till Olle Krabbes (V) yrkande.

Omröstning
Omröstningen genomförs med upprop och utfaller med att 8 ledamöter röstar JA och 5 ledamöter röstar NEJ, vilket innebär att kommunstyrelsen beslutar i enlighet med kommunstyrelsens arbetsutskotts förslag till beslut.
Följande röstar JA: Johan Svahnberg (M), Camilla Källström (M),  Katarina Gisow (L), Lars-Olof Andersson (C), Erik Mårtensson (KD), Jill Andersson (S), Stefan Lissmark (S) och Martin Olsson (C).
Följande röstar NEJ: Maria Truedsson (MP), Olle Krabbe (V), Stefan Liljenberg (SD), Rolf Streijffert (SD) och Roger Stenberg (SD).
Beslutsunderlag
1. Tjänsteskrivelse
2. Taxa för prövning och tillsyn enligt miljöbalken m.m. inom Höör kommun 2019-03-27 §37
3. Taxa för miljöenheten enligt miljöbalken m.fl områden Höörs kommun – taxebestämmelser.
4. Taxebilaga 1 - Avgift för prövning, anmälan, ansökan samt tillsyn
5. Taxebilaga 2 - Fast årlig avgift - förskottsbetalning (styrd tillsyn)
6. Taxebilaga 3 - Fasta timavgifter enligt tillsynsbehov (efterskottsbetalning)
7. Taxebilaga 4 - Sporadisk tillsynsbehov, timavgifter (efterskottsbetalning)
8. Taxebilaga 5 - Bedömning och premiering vid tillsyn
9. Tillstånds- och tillsynsnämnden 2021-10-13 (2021-10-13 TTN §117).pdf
10. Reservation 13 oktober 2021.pdf
11. TjänsteskrivelseTaxaMiljöenheten, kansliets tjänsteskrivelse
12. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §280).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2021/642
§ 246	Grundbelopp (skolpeng) för nationella program i gymnasieskolan och introduktionsprogram 2022
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
1. Bidraget till huvudmän för fristående gymnasieskolor för nationella program ska följa riksprislistan 2022 samt att särskilda varianter ska följa skolindexuppräknad prislista för särskilda varianter.
2. Bidragsbeloppet för introduktionsprogrammet i Höörs kommun för 2022 fastställs i enlighet med förslag.
3. Särskilt beslut om bidrag till fristående verksamheter, för varje enskild huvudman där det finns elever hemmahörande i Höörs kommun, fattas på delegation av controller för gymnasiet.
4. Tilläggsbelopp avseende elever som har rätt till modersmålsundervisning eller har ett omfattande behov av särskilt stöd prövas och beslutas av ansvarig chef för gymnasiet.
Ärendebeskrivning
Höörs kommun är enligt gymnasieförordningen 13 kap samt skollagen 16 kap §§ 52-55 skyldig att årligen fatta beslut om bidrag till huvudmännen för elever vid fristående gymnasieskolor.
Kommunfullmäktige fastställer budgeten för skolverksamheten i kommunen för kommande kalenderår. Kommunstyrelsen fastställer resursfördelningsmodell/ fördelningsgrund utifrån budgeten.
Grundbeloppet i bidragsbeslutet är generellt. Tilläggsbelopp avseende elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd prövas och beslutas av tjänsteperson på delegation från kommunstyrelsen i varje enskilt fall efter ansökan från huvudmannen. När det gäller tilläggsbelopp för modersmålsundervisning är den fristående verksamheten berättigad till sådant bidrag för de elever som deltar under det aktuella året.
Innehållet i besluten för de enskilda huvudmännen är likalydande.
Beslutsunderlag utgörs av beräkningsunderlag för introduktionsprogrammet. Momskompensation motsvarande 6 % tillkommer för fristående verksamheter. Statsbidrag som kan sökas av samtliga huvudmän finns inte inkluderade i grundbeloppen.
Då Höörs kommun inte bedriver gymnasieskolans nationella program beslutar Höörs kommun följa Skolverkets riksprislista.
Utbildningar av särskild variant i gymnasieskolan är en utbildning där hela eller delar av det utrymme som motsvarar inriktning och programfördjupning avviker från det nationella programmet. Belopp för särskilda varianter räknas upp med beslutat skolindex årligen.
Avstämningstillfälle per den 15:e varje månad. Juli-september regleras per den 15:e september.
Besluten kan överklagas av varje enskild huvudman. Varje beslut förses med en underrättelse om hur man kan överklaga kommunens beslut.
Beslutsunderlag
1. Gymnasie grundbelopp 2022 (003).docx
2. Skolpeng 2022 (003).xlsx
3. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §284).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2020/529
§ 247	Återrapportering av motion: ”Även ”DE OLÖNSAMMA” har rätt till bredband!” -  Olle Krabbe (V) & Christel Lindqvist (V)
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
1. Återrapporteringen från förvaltningen godkänns.
2. Materialet överlämnas till budgetberedningen.
3. Återrapporteringen anmäls till kommunfullmäktige.
Ärendebeskrivning
Motionärerna yrkar att kommunen tar fram en investeringsplan för alla hushåll i kommunen som nekats fiberanslutning, vilken sedan får behandlas i budgetarbetet. Enligt motionärerna kan kommunen efter färdigställandet antingen äga nätet eller sälja det vidare.
Kommunfullmäktige har 2020-12-16 bifallit motionen.
Återrapportering
Förvaltningen har tagit fram kostnadsberäkningar för fiberanslutning, se kalkyl bilaga 1, som bygger på underlag från PTS och operatörerna. GIS-hjälpmedel har använts för framtagande av sträckor för grävning till alla fastigheter inklusive de som finns i tätorterna men inte tecknat sig för fiber tidigare, utan räknas som efteranslutning, HP (Homes Passed). HP har valt att inte teckna avtal under utbyggnaden av fibernätet.
Det är 639 byggnader på landsbygden som inte har erbjudits fiber och 182 783 meter grävning krävs där produktionskostnaden kommer att vara ca 46 Mkr vid en meterkostnad om 250 kr. Om en operatör bygger kommersiellt så blir det en överskjutande investering om ca 33 Mkr vid en meterkostnad om 250 kr och en anslutningsgrad på 70 % samt 10 års återbetalning. Vid en meterkostnad om 300 kr blir den överskjutande investeringen ca 42 Mkr.
Bilaga 2 och 3 visar nätstrukturen för den grävning som behövs (uppdelat på befintligt, nytt respektive Homes Passed) samt var i kommunen det finns tillgång till 100 MBps.
Framtagandet av en regelrätt investeringsplan är en fråga för budgetberedningen.
PTS har den 29:e oktober respektive den 4:e november 2021 meddelat att man beviljat bredbandsstöd åt bestämd fiberleverantör, som därmed ska bygga fibernät till ca 250 HP i två separata projekt inom Höörs kommun. Detta kommer ha stor inverkan på kalkylen, beträffande byggnader utanför tätort, som framgår av Bilaga 1. De ca 250 HP avser byggnader som finns inom Hallaröd med omnejd och Jularp med omnejd vilka är de mest tätbebyggda områdena utanför tätorter inom Höörs kommun.
Beslutsunderlag
1. Tjänsteskrivelse fiberanslutning rev 211108.docx
2. Bil 1 rev 211108.pdf
3. Bil 2 nätstrukturer simulering.pdf
4. Bil 3 Höör tillgång till 100Mbps (002).pdf
 
_____	

Dnr KSF 2021/831
§ 248	Motion: ”Att ladda elbil ska inte subventioneras av skattekollektivet” - Anna Jung (MED)
Beslut
Kommunstyrelsen föreslår kommunfullmäktige besluta:
Motionen anses besvarad.
Ärendebeskrivning
Motionären anför: elbilsägare ska obeaktat om de är medborgare i Höörs kommun eller ej, inte subventioneras av skattekollektivet och därmed få en fördel jämfört med andra fordonsägare och resenärer. Detta strider mot likställighetsprincipen som står inskriven i kommunallagen.
Medborgerlig Samling yrkar att laddningen som kommunen idag erbjuder ”helt gratis” upphör och istället blir avgiftsbelagd till marknadspris. På vilket sätt detta ska ske bör åläggas tjänstemännen att undersöka.
I samband med att samhällsbyggnadssektorn fick i uppdrag att utöka antalet publika laddplatser för elbilar i kommunen togs också initiativ att ta fram ett förslag till att ta betalt för denna tjänst.
Kommunstyrelsen har vid sitt sammanträde 2021-10-26 beslutat föreslå kommunfullmäktige besluta om taxa för Höörs kommuns publika laddning. Under förutsättning att kommunfullmäktige bifaller förslaget får motionen anses besvarad.
Beslutsunderlag
1. Tjänsteskrivelse.docx.pdf
2. Motion ladda elbil.pdf Motion: ”Att ladda elbil ska inte subventioneras av skattekollektivet” - Anna Jung (MED), reviderad underskrift
3. Kommunstyrelsen 2021-10-26 (2021-10-26 KS § 210).doc
4. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §286).doc.pdf
_____	

Dnr KSF 2021/248
§ 249	Anmälningar till Ksau och KS 2021
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
Anmälningarna läggs till handlingarna.
Beslutsunderlag
1. Riksarkivet remiss författningsförslag.pdf
2. MERABs Affärsplan 2021-2025.pdf
3. Minnesanteckningar samrådsgruppsmöte 210922.pdf
4. Protokoll Bolagsstämma IT kommuner i Skåne AB 2021-10-21.pdf
5. 210305 Protokoll styrelsesammanträde.pdf.pdf
6. 210305 Styrelsesammanträde bilagor till protokoll.pdf.pdf
7. 210416 Protokoll styrelsesammanträde.pdf.pdf
8. 210416 Styrelsesammanträde bilagor till protokoll.pdf.pdf
9. 210521 Protokoll styrelsesammanträde.pdf.pdf
10. 210521 Styrelsesammanträde bilagor till protokoll.pdf.pdf
11. 210924 Protokoll styrelsesammanträde.pdf.pdf
12. 210924 Styrelsesammanträde bilagor till protokoll.pdf.pdf
13. Protokoll bolagsstämma inkl bilagor 2021-04-16.pdf
14. Protokoll bolagsstämma inkl bilagor 2021-04-16.pdf
15. Bilaga 2 Delegationsordning för 2019-2023.pdf
16. Bilaga 3 Rekommendationer-arbetsmiljo-i-samordningsforbunden.pdf
17. Styrelseprotokoll 1 oktober 2021-2[1].pdf
18. 2021_Politikernas_trygghetsundersokning_2021.pdf
19. Lunds TR T 2703-20 Dom 2021-10-29.pdf
20. Tidtabellskifte T22_Höör.pdf
21. Protokoll styrelsemöte 2021-10-06.pdf.pdf Unikom 
22. Protokoll konstituerande styrelsemöte 2021-10-21.pdf.pdf Unikom
23. Minnesanteckningar ägarsamråd MERAB 2021-10-08.pdf
24. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §287).doc.pdf
25. Protokoll.doc.pdf KSAU 2021-11-09
26. Justerat protokoll 211021.pdf Centrala samverkansgruppen
27. Mörrums laxfiske.odt
28. Deltagare studieresa Mörrum - namn och kommun.pdf
29. Studieresa Mörrum 211022 Fisketurism.pdf
30. Studieresa Mörrum 211022 Paketering och kurser, nuläge och möjligheter.pdf
31. Studieresa Mörrum 211022 Program och förr-nu-sen.pdf
32. Studieresa Mörrum 211022 vattenförvaltning, arbetet och målsättningar.pdf
33. Nyhetsbrev från Serviceresor 2109.pdf.pdf
34. Information om återgång till samåkning.pdf.pdf
35. Protokoll LAG 210826.pdf.pdf
36. Protokoll LAG 210927.pdf.pdf
37. Protokoll LAG 211021.pdf.pdf
38. 20211117_Skansk_konjunktur.pdf
39. Brev till KF i Eslöv Hörby och Höör ang indexjustering av renhållningstaxa 2022_2021-11-12.pdf.pdf
40. BESLUTAD Renhållningstaxa gällande från 2022-01-01.pdf.pdf 
41. Minnesant KD-möte 21-11-16 korrigerad.pdf
42. Tjänsteanteckning Snogeröds IF.docx
43. Protokoll styrelsemöte nr 6 2021-11-22 KHF Trygga hem i Höör sign.pdf
44. Styrelsemöte HFAB 2021-11-11.pdf.pdf
_____	

Dnr KSF 2021/4
§ 250	Inbjudningar till kurser och konferenser KS au/KS 2021
Beslut
Kommunstyrelsen beslutar:
Informationen om kurser och konferenser läggs till handlingarna.
Beslutsunderlag
1. Ansök till Glokala Sverige inför 2022.pdf
2. 2021-10-25SMHF-temadag 2021-11-18.pdf
3. Kommunstyrelsens Arbetsutskott 2021-11-09 (2021-11-09 KSAU §288).doc.pdf
_____